GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלעזר שטרן: בסעיף קטן (ב) אתם מדברים על רשות זרה שאינה חברה בארגון ה-Egmont, אומרים שהם צריכים להתחייב לתנאים (א)(1) ו-(א)(2).
אלעזר שטרן: למה לא ל-(א)(3)?
אלעזר שטרן: שיהיה צורך גם בהדדיות.
דוד רותם: תסבירו את סעיף קטן (2).
פול לנדס: "העברת מידע לרשות זרה- - - תהיה על-פי בקשה מנומקת המפרטת את הפרטים הנוגעים לבקשה המצויים בידי הרשות הזרה, או מיוזמתה של הרשות המוסמכת".
דוד רותם: מה זה מ"יוזמתה של הרשות המוסמכת"?
דוד רותם: יש לך יוזמה להעביר למישהו אחר מידע?
פול לנדס: יש מה שנקרא "spontaneous disclosure", זאת אומרת, שאם, למשל, אנחנו יודעים, ממידע שפורסם, שבמדינה מסוימת – אגב, אנחנו נהנים מזה לא פחות מאשר אנחנו רוצים להעביר את זה לאחרים – למשל, מתקיימת חקירה בהלבנת הון, ולנו יש מידע רלוונטי, זה הרעיון של שיתוף הפעולה, שגוף שיש לו מידע רלוונטי מעביר את המידע הזה לאותה רשות.
פול לנדס: אדוני, זה דבר שקיים גם כחלק מכללי ה-Egmont.
פול לנדס: הרעיון הוא למקסם את שיתוף הפעולה בין הגופים.
פול לנדס: יכול להיות שה-FIU באותה מדינה פשוט לא יודע שיש מידע ב-FIU של מדינה אחרת שיכול לעזור לו.
פול לנדס: הרעיון הוא עזרה הדדית.
פול לנדס: אגב, קיימים גם פרויקטים שממקסמים את שיתוף הפעולה הזה בין הרשויות.
דוד רותם: זה צריך להיות "כאמור בפסקה (א)", רק אם חברה ב-Egmont, שלא תעביר אחר-כך לרשויות אחרות שהן לא חברות ב-Egmont.
פול לנדס: אם חתמנו על ה-MOU, נניח, עם סין, ואנחנו עומדים בכל התנאים, אז אין סיבה שגם הם לא ייהנו מזה.
דוד רותם: תגביל את זה.
דוד רותם: תכתוב את זה לגבי מי שחתמת אתו על MOU.
רחל גוטליב: בתנאים "כאמור בסעיף קטן (1)".
דוד רותם: בסעיף קטן (1) לא כתוב שום דבר.
אלעזר שטרן: צריך לכתוב פסקה (1) ו-(2).
דוד רותם: לא הכנסתם את זה גם שם.
יהודה שפר: שם נכניס.
דוד רותם: אז תכניסו את זה.
פול לנדס: בסעיף קטן (3), בשורה השלישית, כתוב "להעביר את המידע כאמור לאחר", צריך להעלות את זה למעלה.
פול לנדס: "לעשות שימוש במידע שהועבר לה ממאגר המידע לפי הוראות פסקה (1) או להעביר את המידע כאמור לאחר, שלא לצורך עיבודו, ניתוחו".
פול לנדס: זאת אומרת, או שהם יעשו בזה שימוש שלא לצרכים מודיעיניים, או שהם יעבירו את זה לאחר שלא לצרכים מודיעיניים.
פול לנדס: במקרה כזה צריך את האישור של היועץ המשפטי לממשלה.
פול לנדס: וזה מביא לידי ביטוי את הכללים שכבר קיימים כיום, שעל-פיהם עובדים כולם.
דוד רותם: אתה מיוזמתך מעביר מידע, כי שמעת שיש במדינה מסוימת חקירה.
דוד רותם: אותה מדינה לוקחת את המידע הזה ומעבירה את זה הלאה.
פול לנדס: מה זה הלאה?
דוד רותם: "להעביר את המידע כאמור לאחר.
פול לנדס: לאיזה צרכים?
דוד רותם: אין לי מושג.
פול לנדס: יש הבחנה בין אם זה לצרכים מודיעיניים ובין אם זה לצורכי אכיפה.
פול לנדס: אם זה לצרכים מודיעיניים - - -
דוד רותם: אינטרס ציבורי חשוב.
דוד רותם: אתה יודע מה זה?
דוד רותם: אינטרס ציבורי חשוב – אין נושא בעולם שלא יכול להיכנס לאינטרס ציבורי חשוב.
פול לנדס: אדוני, מה שקיים היום זו הסמכה לפי חוק עזרה משפטית, אם זו הסמכת יועץ לגבי בקשות יוצאות ואם זו הסמכת שר לגבי בקשות נכנסות.
פול לנדס: הרעיון היה לקחת את מה שנעשה היום ולקבוע בדבר חקיקה.
פול לנדס: אבל, לצורך היישום של כללי ה-Egmont ועבודה על-פי כללי ה-Egmont לא היה צריך את התיקון הזה.
פול לנדס: אמרנו שנעשה את זה כדי לפרט את הכללים.
דוד רותם: עד היום העברתם מידע למישהו כזה?
פול לנדס: מה זה "מישהו כזה"?
דוד רותם: "באישור היועץ המשפטי לממשלה", שהוא יקבל את המידע ויעביר את זה לאחר.
פול לנדס: לעולם לא התבקשנו, למיטב זכרוני, להעביר את המידע שלא לצרכים מודיעיניים.
פול לנדס: הרעיון היה, וזאת החשיבות של הגופים האלה, שמעבירים את המידע רק לצרכים מודיעיניים.
פול לנדס: אדרבה, יש מקרה הפוך, אני לא יכול לפרט, שאנחנו רצינו לעשות שימוש במידע שקיבלנו שלא לצרכים מודיעיניים, והיה דין ודברים לגבי הנושא הזה.
דוד רותם: ולא קיבלתם את האישור?
פול לנדס: קיבלנו אישור מאוד מסויג לא לעשות שימוש במידע.
יהודה שפר: מה זה לא קיבלנו?
יהודה שפר: יש מספר דוגמאות של העברות יזומות מחוץ-לארץ אלינו שהסתיימו בתפיסה פיזית של כספים לפי חוק עזרה משפטית.
פול לנדס: הוא לא מדבר על זה, הוא מדבר על השימוש הראייתי במידע.
יהודה שפר: אתה מדבר על מידע שיוצא מישראל או שמגיע לישראל?
דוד רותם: מגיע לישראל.
יהודה שפר: היו מספר דוגמאות שהפרקליטות קיבלה אישור לשימוש בעזרה משפטית ונתפסו כספים.
דוד רותם: השתמשתם במידע לצורך ראיה?
יהודה שפר: ברגע שמשתמשים בו לעזרה משפטית, אז זה שימוש שהוא מעבר למודיעיני.
דוד רותם: קיבלתם פעם אישור להעביר לאחר?
פול לנדס: מה זה אחר?
פול לנדס: לא קיבלנו אישור מעבר לזה.
דוד רותם: "ביקשה רשות זרה לעשות שימוש במידע שהועבר לה- - - שלא לצורך עיבודו- - - או להעביר את המידע כאמור לאחר".
יהודה שפר: הסעיף הזה עוסק במידע ישראלי שיוצא החוצה.
דוד רותם: אני שואל, האם הפוך - - -
פול לנדס: אנחנו לא אישרנו.
דוד רותם: האם קיבלתם אי-פעם אישור להעביר לאחר מידע?
יהודה שפר: לצורכי אכיפה – לא.
יהושע שופמן: שימו לב שהם הודיעו על תיקון של סעיף קטן (3), דהיינו, שכל עוד השימוש או ההעברה הם לצרכים מודיעיניים, אין צורך באישור היועץ המשפטי.
יהושע שופמן: זאת אומרת, שראש הרשות רשאי לאשר העברה לצורכי מודיעין לגופים בלתי מוגבלים.
יהושע שופמן: בכל אחד מה-120 FIUs של ה-Egmont הם יכולים לבקש להעביר לגופים שאולי לפי המשטר בארץ אסור היה להעביר, אבל הם יכולים להגיד: אצלו נהוג להעביר גם לרשויות מקומיות, נניח, לגופים פוליטיים.
יהושע שופמן: ופה יש אפשרות להתיר, אם זה לצורכי מודיעין.
רחל גוטליב: פול לנדס הודיע על תיקון.
רחל גוטליב: עוד לא ליבנו את זה.
רחל גוטליב: זה עלה עכשיו.
רחל גוטליב: ההערה של יהושע שופמן במקומה.
פול לנדס: אני מציע שנסתכל על הרצועה הזאת שאתה מדבר עליה לגבי העברת מידע ממדינה למדינה, כי יש בעניין הזה גם נוהג או כללים של ה-Egmont.
פול לנדס: נחזור לגבי הנקודה הזאת עם תשובה.
יהושע שופמן: צריך לזכור שמדובר ב-120 שיטות משפט.
יהושע שופמן: עברתי עכשיו על הרשימה, וראיתי מדינות שלא שמעתי עליהן אף פעם.
יהודה שפר: זה לא אומר שהתל"ג לנפש - - -
דוד רותם: יהושע שופמן, אחרי פגישתנו האחרונה בשדה התעופה בניו-יורק, הגעתי למסקנה שאתה מכיר את כל המדינות בעולם.
יהושע שופמן: ממש לא.
יהושע שופמן: אני לא יודע איך לבטא את זה, אבל זה נכתב NIUE.
יהודה שפר: התל"ג לנפש שם יותר גבוה מאשר בישראל.
יהושע שופמן: יכול להיות.
יהושע שופמן: איפה זה בכלל.
יהודה שפר: זה Off shore בקריביים, שמתפרנס מהלבנת הון.
דוד רותם: Off shore בקריביים, איפה בדיוק?
דוד רותם: את הקריביים אני מכיר.
יהודה שפר: אתה לא מכיר.
אלעזר שטרן: משרד המשפטים מבקשת לתקן את סעיף קטן (ז), כך שההוראות של סעיף קטן (ז) יחולו גם על השב"כ, המוסד, אמ"ן ורשות חוקרת.
אלעזר שטרן: פה יש שתי סוגיות שרציתי להסב אליהן את תשומת לבה של הוועדה.
אלעזר שטרן: סוגיה אחת היא האפשרות של אותן רשויות חוקרות שהוועדה תחליט להכניס אותן לחוק ושיקבלו מידע מהרשות להעביר את המידע הזה הלאה, לגופים אחרים.
אלעזר שטרן: זו סוגיה שמשרד המשפטים הסכים עליה, לתקן את סעיף קטן (ח) באופן שהעניין הזה ייחסם, שאותן רשויות חוקרות לא יוכלו להעביר את זה הלאה.
פול לנדס: זו הסיפה של סעיף קטן (ח).
אלעזר שטרן: זו סוגיה אחת.
אלעזר שטרן: סוגיה שנייה שיש היא, האם אותן רשויות חוקרות יוכלו לעשות במידע שהן קיבלו מהרשות שימוש לצורך חקירת עבירות נוספות, כמו שכיום המשטרה והשב"כ יכולים לעשות.
אלעזר שטרן: רציתי להסב את תשומת לבה של הוועדה לנקודה הזאת, כי לא בטוח שצריך שיהיה דין אחד למשטרה ולאותן רשויות חוקרות, כי בכל זאת המשטרה היא גוף שיש לה סמכות חקירה כללית - - -
פול לנדס: אנחנו לא משנים את המצב הקיים.
פול לנדס: היום רשות חוקרת יכולה לעשות שימוש במידע שהיא קיבלה, אם זה לצורך המטרות העיקריות ואם זה לצורך העבירות הנוספות.
אלעזר שטרן: נכון, השאלה האם כשאנחנו מוסיפים, לדוגמה, את רשות המסים, האם הוועדה רוצה לאפשר להם, מעבר למטרה שלשמה הם קיבלו את המידע הזה, לחקור את העבירות שהם עכשיו רשאים לחקור.
אלעזר שטרן: האם הם יוכלו לעשות שימוש במידע הזה גם לצורך עבירות אחרות?
פול לנדס: אילו עבירות?
אלעזר שטרן: בתחום סמכותן.
פול לנדס: לפי תקנות העבירות הנוספות זה כבר קיים היום, אנחנו לא משנים את המצב.
דוד רותם: זה המצב היום?
פול לנדס: מבחינת היכולת לעשות - - -
דוד רותם: אם כך, תמחקו את סעיף קטן (ז), אתם לא צריכים אותו.
אלעזר שטרן: זה לא נכון, זה לא המצב היום.
דוד רותם: סליחה, תמחקו את סעיף קטן (ז), לא צריך אותו – זה המצב הקיים היום.
פול לנדס: מה שקיים היום זה לא העברה ישירה.
פול לנדס: מה שכן קיים היום, שאם המידע הגיע אליהם, הם יכולים לעשות שימוש לצורכי המטרות העיקריות ולצורכי חקירת - - -
יהודה שפר: זה לפי תקנות שכבר נחקקו.
אלעזר שטרן: נכון, אבל יש הבדל בין מידע שמגיע אליהם דרך גוף שלישי, שזה המשטרה או השב"כ, ובין כשהם יכולים לקבל מידע בצורה ישירה.
פול לנדס: למה זה משנה מבחינת מהות המידע?
אלעזר שטרן: כמות המידע שהם יכולים לקבל היא הרבה יותר גדולה, וממילא היכולת שלהם לעשות בזה שימוש לצרכים אחרים, בעלי אופי אחר, יכולה להיות מאוד משמעותית.
פול לנדס: הם לא בעלי אופי אחר.
אלעזר שטרן: אני חותר לכך שהעובדה - - -
דוד רותם: באילו תקנות זה נמצא?
פול לנדס: תקנות איסור הלבנת הון (כללים לשימוש במידע שהועבר למשטרת ישראל ושירות הביטחון הכללי לשם חקירת עבירות נוספות ולהעברתו לרשות אחרת), התשס"ו-2006.
יהודה שפר: אדוני היושב-ראש, אם הולכים לפתוח את הסוגיה הזאת, כדאי אולי לברר עם המשטרה נתונים לגבי העבירות הנוספות האלה.
שמעון בן שושן: יש דיווח בכל שנה לכנסת.
יהודה שפר: כדאי לעיין בזה, כי הכמות היא מאוד קטנה.
פול לנדס: הצגנו את הנתונים האלה לפני שנה בכנסת, לפני הוועדה.
אלעזר שטרן: כיום הכמות היא קטנה, אבל ברגע שרשות המסים תוכל לקבל בצורה ישירה, הכמות תהיה הרבה יותר גדולה.
יעל גרוסמן: הנושא הזה שאנחנו מדברים בו כרגע הוא נושא חשוב מאוד.
יעל גרוסמן: נכון שמשטרת ישראל יכולה לעשות שימוש במידע שהיא מקבלת מהרשות לאיסור הלבנת הון לחקירת עבירות נוספות, ונכון שכאשר היא מעבירה את המידע לגוף חקירה אחר, אותו גוף אחר, גם הוא רשאי לעשות כך.
יעל גרוסמן: הכללים שקובעים את העבירות הנוספות שניתן לעשות שימוש במידע כדי לחקור אותן הם כללים שמאפשרים את הדבר לגבי כמות גדולה מאוד של עבירות נוספות, שלא מתאפשרת כרגע חקירה בעזרת המידע מהרשות, מכניסות את העבירות האלה למסגרת הנושאים שהמשטרה יכולה לחקור אותם באמצעות המידע הזה.
יעל גרוסמן: מה מבקשים כעת?
יעל גרוסמן: שהרשויות החוקרות הנוספות יוכלו גם הן לקבל מידע ישירות ממאגר המידע של הרשות לאיסור הלבנת הון ולחקור עבירות נוספות.
יעל גרוסמן: אני שומעת כרגע שיש חסימה להעברה לרשויות אחרות, אבל מדובר פה על הרחבה משמעותית מאוד-מאוד של השימוש במידע שמגיע מהרשות לאיסור הלבנת הון.
יעל גרוסמן: לא מדובר במשהו שכבר קיים היום, זה פשוט לא נכון.
יעל גרוסמן: זה קיים היום לגבי המשטרה, הייתי בישיבה של ועדת החוקה שבה הוחלט מה הכללים האלה, והם כללים מאוד נדיבים כלפי המשטרה, הם מאפשרים למשטרה לחקור הרבה מאוד עבירות אחרות שמלכתחילה, כאשר הוקם מאגר מידע, לא היתה כוונה לאפשר שימוש במידע שנאסף במאגר הזה לצורך חקירתן.
יעל גרוסמן: עכשיו לא רק המשטרה תוכל לחקור עבירות נוספות כאלה, אלא גם הרשויות החוקרות יוכלו לחקור עבירות נוספות כאלה.
יעל גרוסמן: כל הרעיון של מאגר מידע שמיועד לשימוש מצומצם מאוד של חקירת עבירות הלבנת הון נהיה רעיון שהוא מחורר כמו מסננת.
יעל גרוסמן: אני חושבת שהנושא של סעיף קטן (ז) הוא מאוד חשוב, הוא ירחיב בצורה משמעותית את השימוש שניתן לעשות לצורך חקירות במידע מהרשות לאיסור הלבנת הון, ירחיב כמעט ללא גבול.
יהודה שפר: יש לי הערכה אחרת לחלוטין, אבל אני לא חושב שזה משנה.
יהודה שפר: אני חושב שהמודל שהוועדה אימצה בסיבוב הראשון, ב-2006, הוא המודל הנכון.
יהודה שפר: יש חששות שיהיה דיווח.
יהודה שפר: הוועדה תפקח, תראה שמדובר במקרים ספורים בלבד, תראה שאין פה שטף ואין פה דליפה ואין פה שום דבר, וזה ההסדר הראוי.
יהודה שפר: אני משוכנע שלא מדובר פה בשום פרצה, אלא בשימוש מושכל, ראוי למקרים בודדים.
דוד רותם: אם זה מה שהחליטה הוועדה ב-2006, אז אני לא מבין למה צריך לנגוע בזה?
פול לנדס: אנחנו לא מתייחסים לחקירה, אנחנו מתייחסים לאפשרות העברת המידע ישירות.
פול לנדס: זה מה שמשתנה.
פול לנדס: לא משתנה היכולת של אותו גוף לחקור, לא את עבירות המקור - - -
אלעזר שטרן: השינוי הזה הוא שינוי משמעותי מאוד.
אלעזר שטרן: אם עד היום, בדיווחים האחרונים של המשטרה, היה מדובר על כמה עבירות בודדות, היום, כשרשות המסים תוכל לקבל בצורה ישירה מהרשות, יהיה מדובר על הרבה יותר מכמה עבירות בודדות.
יהודה שפר: תיאורטית, אבל מעשית אני אומר לך - - -
פול לנדס: התחזית שמועלית פה, אולי היתה רלוונטית ב-2006.
דוד רותם: זה דבר שאני לא בונה עליו שום דבר.
יהודה שפר: לכן הצעתי, שיהיו דיווח שנתי ובקרה של הוועדה.
יהודה שפר: הרי גם ב-2006 ישבו כאן והפחידו את הוועדה שיהיו פה אלפי מקרים, ושתהיה פה פריצה - - -
דוד רותם: זה חמור מאוד שהוועדה אז, ב-2006, לא פחדה מזה.
יהודה שפר: היא פחדה, לכן היא ביקשה דיווח שנתי.
רחל גוטליב: יש חובת דיווח.
פול לנדס: הצגנו את הדיווח הזה בפני הוועדה, ראינו מקרים ספורים.
יעל גרוסמן: אדוני, הדרך היא לא לפתוח את הפתח.
יעל גרוסמן: לא לפתוח את הפתח ואחר-כך לדרוש דיווח איזה שימוש נעשה בפתח.
דוד רותם: נחזור על זה, על סעיף קטן (ז), בישיבה הבאה.
דוד רותם: בסעיף קטן (ט) יש לי תיקון "שר המשפטים, באישור ועדת החוקה, יקבע את העבירות".
יהודה שפר: יש הוראה כללית בחוק.
יהודה שפר: כל דבר פה טעון אישור ועדת החוקה, כל חקיקת משנה מכוח הצווים.
אלעזר שטרן: התיקון לסעיף קטן (י), אני רק מזכיר, כבר דיברנו עליו ועל העניין של בקשה מנומקת.
אלעזר שטרן: אם תוכלו להציג את סעיף 30(א).
דוד רותם: לא. אני לא רוצה להיכנס לסעיף 30(א).
דוד רותם: נגמור היום ב-11:40- במקום ב-11:45.
דוד רותם: בדיון הבא נתעמק בסעיף קטן (ז) ונסגור את (ב1), אני מתכוון לרשויות החוקרות.
דוד רותם: הצעת חוק המקרקעין (תיקון –הגבלה על העברת זכויות במקרקעין לזרים), התש"ע-2010.
דוד רותם: הצעת חוק של חברי הכנסת נחמן שי, שלי יחימוביץ, אורי אורבך, יריב לוין ורונית תירוש.
דוד רותם: חבר הכנסת שי, תסביר לי מה אתה רוצה שאני אחוקק.
דוד רותם: אני יודע למה אתה מתכוון כשאתה אומר שאסור למכור קרקעות לזרים.
נחמן שי: מאוד מאוד חשוב שיובן למה אנחנו הולכים בהצעת החוק הזאת.
נחמן שי: אנחנו מדברים על הגבלה של העברת זכויות לזרים, לא על מניעה.
נחמן שי: הרקע הוא רקע שמוכר לנו היטב.
נחמן שי: יש רפורמה במינהל מקרקעי ישראל שמתקדמת בצעדי צב.
נחמן שי: יום אחד היא תצא לדרך.
נחמן שי: תוך כדי הדיונים על הרפורמה התברר שיש איזה שהוא חור שנוגע למכירת אדמות לזרים.
נחמן שי: אחד הטיעונים החזקים נגד הרפורמה בהיבט של מכירת האדמות שהפריע לחבריי ולי היה העניין של מכירה לזרים.
נחמן שי: יש אפשרות ותהיה גם בעתיד.
נחמן שי: שאלנו את עצמנו איך להבטיח שאדמות הארץ הזאת, שחלקן נגאלו בשעתו בזכות תרומות של העם היהודי וחלקן נקנו על ידי מדינת ישראל, לא ייפלו לידיים עוינות בתהליכים פתוחים, או אולי בדרכי רכישה אחרות ישתלטו על נתחים כבדים.
נחמן שי: יכול להיות שיהיו רכישות מאסיביות שיעקרו את העוקץ של העובדה שזאת קודם כל מדינת העם היהודי.
נחמן שי: לשם כך הקרקעות.
נחמן שי: כל הסכסוך בינינו פה הוא על האדמות.
נחמן שי: זה לב הסכסוך.
נחמן שי: אולי לא חשבנו מספיק.
נחמן שי: אולי בדיונים נחשוב עוד על היבטים נוספים.
נחמן שי: כמובן קבענו שאזרחי ותושבי הארץ הזאת רשאים לקנות ולעסוק במכירה וקנייה של קרקעות.
נחמן שי: דיברנו גם על מי שחוק השבות חל עליו במידה והוא רוצה לקנות ולהשקיע, מתוך מחשבה שביום מן הימים הוא יבוא הנה או ירצה לראות את כספו מושקע פה.
דוד רותם: שוב יש כאן זכויות יתר ליהודים.
נחמן שי: אני לא יודע אם מדובר בזכויות יתר ליהודים.
נחמן שי: אני חושב שחוק השבות הוא חוק ייחודי של העם היהודי.
נחמן שי: אנחנו מכבדים אותו.
נחמן שי: אם אדוני ירצה להחיל אותו גם על קרובי משפחה של אזרחים לא יהודים שחיים בניכר ורוצים להשקיע פה אנחנו נשקול את זה.
נחמן שי: זאת לא כוונתנו.
נחמן שי: זאת מדינה יהודית.
נחמן שי: זאת מדינת הלאום היהודי, שיש בה מיעוט – מדובר ב-20% - ערבי.
נחמן שי: אנחנו צריכים לכבד את הזכויות שלהם ולשמור עליהם.
נחמן שי: אנחנו לא פוגעים בשום דבר מזכויותיהם בחוק הזה.
שלי יחימוביץ': זה חוק שחל על כל אזרחי ישראל.
דוד רותם: נניח אחיו של אזרח ישראלי ערבי שנמצא בארצות הברית.
נחמן שי: הוא אזרחי אמריקאי.
דוד רותם: הוא רוצה לקנות קרקע בישראל.
דוד רותם: אתה לא תיתן לו?
נחמן שי: אני לא אמרתי שאני לא אתן לו.
נחמן שי: אני מפעיל מנגנון מסוים שהוא יצטרך לעבור דרכו.
דוד רותם: יהודי שיושב בארצות הברית ומתכונן שהנכדים שלו יעלו.
שלי יחימוביץ': אין לנו את העניין של חוק השבות בתוך החוק.
נחמן שי: מי שחוק השבות חל עליו יכול לרכוש קרקעות.
שלי יחימוביץ': חוק השבות כולו מבטל את זכויותיהם של המיעוטים.
יריב לוין: אנחנו בכל זאת מדינה יהודית.
שלי יחימוביץ': ודמוקרטית.
נחמן שי: גם את אותו אח של אזרח ערבי שירצה לרכוש אנחנו לא פוסלים.
שלי יחימוביץ': אנחנו כן פוסלים אותו.
נחמן שי: הוא יוכל לפנות.
נחמן שי: יהיה איזה מנגנון שיאשר את זה.
נחמן שי: המנגנון הזה יחליט אם הרכישה הזאת נכונה או לא נכונה.
נחמן שי: זה לא מונע , זה רק מעמיד איזו שהיא משוכה שמעוגנת בהוראות של מינהל מקרקעי ישראל שאותן אנחנו רוצים לאמץ לצורך העניין הזה.
נחמן שי: אנחנו מאוד מאוד זהירים, מפני שאנחנו יודעים שאפשר להקנות לחוק הזה קונוטציות.
דוד רותם: קראתי היום בעיתון מאמר של פרופ' מכובד.
דוד רותם: גיליתי להפתעתי שהפכתי להיות גזען, כי לחוק ועדות קבלה יש עניין למנוע מערבים להיכנס.
דוד רותם: . אני לא רוצה שיטילו עליך את הפגם הזה.
נחמן שי: זה לא דומה לחוק ההוא.
נחמן שי: אנחנו יודעים שבארץ היו, ישנם ויהיו משקיעים גדולים.
נחמן שי: יכול להיות שהם יתאהבו בנתחים כבדים מאדמת הארץ הזאת וירצו לרכוש אותם.
נחמן שי: אנחנו אומרים לאט לאט.
נחמן שי: יכולים לבוא מכל מיני מקומות.
נחמן שי: אנחנו לא אומרים שזה לא יהיה אפשרי, אנחנו רק אומרים שצריך לפקוח עליהם עין מאוד גדולה וחשובה.
דוד רותם: הצעת חוק כזאת הגשתי בכנסת הקודמת.
נחמן שי: לא כזאת.
דוד רותם: מאוד דומה לה.
דוד רותם: נתתי פתרון של ועדה מיוחדת.
דוד רותם: אני עשיתי את זה משום שבאותה תקופה מחירי הדירות עלו באופן נוראי.
דוד רותם: היו שכונות בירושלים שהיו ריקות מאדם, למעט שבוע של פסח ושבוע של סוכות.
דוד רותם: הותקפתי אז על ידי ארגון הקבלנים שאמרו לי שמזה הם עושים את הכסף.
נחמן שי: אנחנו לא אוסרים.
נחמן שי: אנחנו חוששים מכמויות, כי כמויות אומרות משהו.
נחמן שי: אנחנו גם חוששים מזהות הרוכשים.
נחמן שי: גם אתמול כשהצבענו נגד החוק של המשאל אמרנו מה יקרה אם יבוא יהודי או לא יהודי וישקיע 100 מיליון דולר בקמפיין בעד או נגד.
נחמן שי: 100 מיליון דולר יעשו את העבודה.
דוד רותם: הייתה לי הסתייגות בנושא הזה.
דוד רותם: רציתי להגביל את האפשרות להוציא, למרות שהיא הייתה מסובכת כי מדובר שלא רק יהיו מפלגות אלא גופים חוץ פרלמנטריים שיעשו את העבודה.
דוד רותם: חשבתי שצריך להגביל את זה לפי סך כל ההוצאות.
נחמן שי: אני חושש מזה.
נחמן שי: את החוק של אתמול עברנו.
שלי יחימוביץ': הדרך הטובה ביותר לא למכור קרקע לגורמים זרים היא פשוט לא להפריט את הקרקעות.
שלי יחימוביץ': בואו נקרא לילד בשמו.
שלי יחימוביץ': אם כל חטאת זו ההחלטה להפריט את קרקעות המדינה בניגוד לאתוס, בניגוד לערכים, בניגוד לציווי ההלכתי, בניגוד לחזונו של חוזה המדינה, בנימין זאב הרצל, שאמר שהמשאב הזה, הקרקע, לא יימכר לעולם ליחידים לבל יעשו בו יחידים כרצונם.
שלי יחימוביץ': אם כל חטאת זאת אותה הפרטת קרקעות.
שלי יחימוביץ': אחת הבעיות הייתה שברגע שאתה מפריט קרקע והופך אותה לקרקע פרטית, היא הופכת להיות מטבע עובר לסוחר ואין את המגבלה של חכירה שמשאירה אותה בחזקת המדינה.
שלי יחימוביץ': כך אתה יכול להביא למצב שבו גורמים שהאינטרסים של טובת המדינה זרים להם ישלטו על חלקים מאוד גדולים של הקרקע  ויקבלו החלטות לגבי ייעוד הקרקע שסותרות את החלטות טובת הכלל, על כל ההיבטים של הכלל, בין אם זה ציונות, חברה, שוויון, כלכלה, איכות סביבה וכן הלאה.
שלי יחימוביץ': ברגע שאתה מפריט קרקע גדולה ומעביר אותה למי שאינו אזרח ישראלי , לאיזה שהוא אוליגרך שחי בחו"ל, אתה חשוף לסכנות מאוד גדולות.
שלי יחימוביץ': הרציונאל מאחורי הצעת החוק הוא להגביל את האפשרות של גורמים זרים, לאו דווקא עוינים.
שלי יחימוביץ': בעיני עוין זה  לא רק במובן הביטחוני.
שלי יחימוביץ': עוין יכול להיות גם בעל הון שמתכנן להשתלט על קרקע רחבה.
שלי יחימוביץ': זה עוין למטרות הכלל.
שלי יחימוביץ': כיוון שפעלנו במהירות והמאבק הזה היה מאבק קשה, כרוך בהרבה אמוציות, אני לא בטוחה שה-fine tuning שלו מדויק.
שלי יחימוביץ': אני אשמח אם נקרא אותו בקפידה מרובה ונכניס בו שינויים.
שלי יחימוביץ': כמו שאמר כאן חבר הכנסת נחמן שי, אנחנו לא מונעים פה העברת זכויות במקרקעין לזרים, אבל אנחנו כן מייצרים סוג של ועדה שחברים בה שר הביטחון, שר החוץ וגם שר השיכון.
שלי יחימוביץ': החלטת ועדת שרים לחקיקה מדברת על הגבלת מכירה של קרקעות המדינה לזרים.
שלי יחימוביץ': ההחלטה של ועדת שרים לחקיקה מדברת על הגבלת מכירה של קרקעות המדינה לזרים.
ארז קמיניץ: או שמקורן קרקעות מדינה.
שלי יחימוביץ': איך נעקוב אחרי השרשור?
ארז קמיניץ: יש דרך.
שלי יחימוביץ': בואו נדבר על זה.
דוד רותם: תהיה הערת אזהרה על כל קרקע שהופרטה כך שכאשר יבואו לרשום אותה על שם של מישהו זר יגידו שהקרקע משורשרת, אי אפשר למכור.
דוד רותם: הערת אזהרה תהיה.
דוד רותם: אני לא מבין למה הסכמתם שזה יהיה רק על אדמות מדינה.
שלי יחימוביץ': אנחנו לא הסכמנו.
דוד רותם: קרקעות פרטיות נמצאות במקומות הכי טובים.
שלי יחימוביץ': זאת ההסתייגות של ועדת שרים לחקיקה.
ארז קמיניץ: יש החלטה של ועדת שרים לחקיקה שבתנאים מסוימים הממשלה מוכנה לתמוך בהצעה.
ארז קמיניץ: אחד התנאים הוא לא  לעסוק בזכות הקניין הפרטי של אדם, זאת אומרת קרקע שהיא גם במקור פרטית.
ארז קמיניץ: אם רוצים לחזור המשמעות היא שהממשלה לא תומכת.
דוד רותם: ההחלטות של ועדת שרים לא מחייבות אותי.
דוד רותם: כל ההסכמים שנעשים לא מחייבים אותי.
דוד רותם: אני מחוקק חוקים כמו שאני חושב שצריך לחוקק אותם.
דוד רותם: יש פה חברי ועדה.
דוד רותם: מותר לממשלה להתנגד.
דוד רותם: היא יכולה אחר כך לרשום הסתייגויות.
שלמה מולה: האם קרקעות קק"ל הן קרקעות ציבוריות או קרקעות פרטיות?
אלעזר שטרן: קרקעות של הקרן הקיימת לישראל מוגדרות כקרקע של מקרקעי ישראל, זאת אומרת ציבוריות.
שלי יחימוביץ': אותה בעיה בדיוק יכולה להיות קיימת לגבי קרקע פרטית.
שלי יחימוביץ': ההחרגה של קרקע פרטית מהחקיקה הזאת היא לא לטעמי.
שלי יחימוביץ': זאת הייתה המגבלה של ועדת שרים לחקיקה.
שלי יחימוביץ': אגב, לא שאלו אותנו.
נחמן שי: שאלו אותי אם לגבי השטחים שעד עכשיו נמצאים בבעלות פרטית אפשר יהיה.
שלי יחימוביץ': צריך לדבר גם על העניין הזה.
שלי יחימוביץ': עדיפה החלטת ועדת שרים לחקיקה כזאת מאשר התנגדות מוחלטת.
נחמן שי: קיבלתי את רוח היושב-ראש היום.
ארז קמיניץ: הסיטואציה של העברת קרקע לזרים נבחנה גם כאשר נעשתה הפרטת הקרקעות.
ארז קמיניץ: סעיף 4יט לחוק מינהל מקרקעי ישראל, שהוא חלק מהרפורמה, מייצר את היכולת לרשות מקרקעי ישראל לקבוע תנאי שלפיו כל העברה לזרים תחייב את המנגנון שפחות או יותר מוצע בחוק הזה ביחס לבחינת עצם העברה.
ארז קמיניץ: זה לא מנגנון שאוסר את העברה, אלא מנגנון שמגביל.
ארז קמיניץ: הוא עושה בחינה יותר מדוקדקת של עצם העסקה ואם זה עומד בפרמטרים מסוימים זה עובר.
ארז קמיניץ: המנגנון הזה הופעל גם ביחס להעברה של חכירה.
ארז קמיניץ: צריך לזכור שלפני הרפורמה נעשו עסקאות בקרקעות.
ארז קמיניץ: הן נעשו בזכות של חכירה לדורות.
ארז קמיניץ: העניין הזה הופעל גם אז.
ארז קמיניץ: כאשר הוחלט שחכירה לדורות תעבור לבעלות נוצר כורח משמעותי יותר, משום שנולד הצורך להבטיח את קיומו של המנגנון בכל העברה.
ארז קמיניץ: ברגע שאני מעביר קרקע לבעלותו של אדם פרטי הוא לא מחויב יותר לרשות והוא יכול לעשות את הפעולות של הסחרות באחד האלמנטים היותר משמעותיים של זכות הקניין כרצונו.
ארז קמיניץ: זאת המשמעות של זכות הקניין.
ארז קמיניץ: נוכח הרגישות, נוכח רצונה של הכנסת ונוכח הערות שהתקבלו ולמרות שהמנגנון הזה הוצע גם בהצעת החוק אבל חיזקנו אותו לאחר הדיונים ברפורמה, אפשרנו את רישום ההערה הזאת בכל הפרטה, בכל העברה לבעלות.
ארז קמיניץ: המינהל ידאג לרישום הערה במרשם.
ארז קמיניץ: ההערה הזאת היא לא הערת אזהרה רגילה של סעיף 126,127 לחוק המקרקעין, היא הערה מיוחדת שמאפשרת שרשור מכאן ועד עולם.הערת אזהרה עומדת פעם אחת.
ארז קמיניץ: ההערה הזאת נרשמת היום במרשם.
ארז קמיניץ: כאשר הפקיד בלשכת רישום המקרקעין רואה דרכון שהוא לא ישראלי הוא עוצר את העסקה, הוא מעביר את זה למינהל מרקעי ישראל.
ארז קמיניץ: ההערה הזאת תהיה מכאן ועוד עולם.
ארז קמיניץ: חבר הכנסת שי ביקש לעגן את זה בחקיקה ראשית.
ארז קמיניץ: אנחנו הסכמנו.
ארז קמיניץ: אנחנו מדברים פה על איזון שהוועדה צריכה לעשות בזכות הקניין הפרטי.
ארז קמיניץ: נניח שמצאתי קונה זר שמוכן לשלם פי 2 מכל אדם אחר.
ארז קמיניץ: ההגבלה הזאת על הסחרות היא הגבלה על זכות הקניין הפרטי.
ארז קמיניץ: היא עומדת אל מול אינטרסים שהם אולי טובת הכלל ואולי צריך לתת בהם סימנים כאלה ואחרים.
ארז קמיניץ: זה עומד מול אינטרסים כאלה.
ארז קמיניץ: את האיזון  צריך לעשות בהצעת החוק הזאת ואחר כך בהפעלת המנגנון.
ארז קמיניץ: אנחנו סברנו שכאשר מדובר בקרקע פרטית שהיא במקורה פרטית, לא כזאת שהיא הייתה קרקע של מינהל מקרקעי ישראל - מדובר ב-7% מקרקעות המדינה - האיזון שם הוא אחר לחלוטין.
ארז קמיניץ: זאת לא קרקע שבמקורה הייתה קרקע של מדינת ישראל ואני נתתי אותה באיזה שהוא חוזה למישהו.
ארז קמיניץ: זאת קרקע שהיא במקור קרקע פרטית.
ארז קמיניץ: קניין הוא אגד של זכויות.
ארז קמיניץ: הסחרות זה כמעט הדבר הכי חשוב בו.
ארז קמיניץ: האפשרות לסחור בקניין שלך כרצונך זה אחד המרכיבים המאוד משמעותיים של זכות הקניין.
ארז קמיניץ: להגביל את זה בקרקע פרטית זה סוג אחר של איזונים.
ארז קמיניץ: לא חשבנו שנכון להיכנס בהצעת החוק הזאת לסוג הזה של האיזונים.
ארז קמיניץ: אני לא יודע אם זה נכון להגביל.
שלמה מולה: הצעת החוק באה ואומרת שתהיה הגבלה לשימוש עודף בזכות הקניין.
שלמה מולה: נניח שמישהו בעל עניין יושב באתיופיה ורוצה לקנות כל דירה פנויה בתל-אביב.
שלמה מולה: הוא מגיע לרכישה של 100 אלף דירות בתל-אביב.
שלמה מולה: אתה  בא ואומר שאתה לא מתערב בזה.
שלי יחימוביץ': אתה לא יודע שבקפיטליזם זכות הקניין זאת הזכות הנעלה ביותר שעומדת מעל כל הזכויות האחרות.
דוד רותם: זה חלק מזכויות האדם.
שלי יחימוביץ': לזכות הקניין ניתנת חשיבות יתר.
דוד רותם: בחוק יסוד כבוד אדם וחירותו כתוב שאין פוגעים בקניינו של אדם.
שלי יחימוביץ': כאשר זכויות אדם, זכויות עובדים נרמסות באופן יום יומי וזכות הקניין נותרת קדושה נוצר איזה חוסר איזון מסוים.
דוד רותם: אני לא חושב שהטענה שלך יכולה להיות לבניין הזה.
דוד רותם: זה בניין אחר שמקדש זכויות אדם מסוימות ומחלל זכויות אדם אחרות.
דוד רותם: זה לא בבניין הזה.
שלי יחימוביץ': גם בבניין הזה מועסקים עובדי קבלן שזכויותיהם מופרות.
שלי יחימוביץ': לך תדבר עם עובדי המזנון.
דוד רותם: לא על ידי הבניין.
שלי יחימוביץ': בוודאי שכן.
שלי יחימוביץ': העובדה שהכנסת שוכרת קבלן שעושק עובדים לא פוטרת אותה מאחריות לזכויות של העובדים.
שלי יחימוביץ': אם נשמע שזכות הקניין נפגעת תהיה כאן מהומה קשה ביותר.
שלמה מולה: אתה יכול לקחת את חירותו של האדם כשהוא עושה עבירה.
שלמה מולה: זה לא לגמרי הכל פתוח.
שלמה מולה: זה לא שבכבוד האדם וחירותו אתה עושה מה שבא לך.
שלמה מולה: כשאתה מגן על זכות הקניין של האחר אתה פוגע בקולקטיב של הדור הבא.
דוד רותם: למה אתה הולך כל כך רחוק?
דוד רותם: אני אתן לך את זה הרבה יותר קרוב.
דוד רותם: יש לי מגרש של 18 דונם במרכז ירושלים.
דוד רותם: אני רוצה לבנות עליו בית.
דוד רותם: אומרים לי שזכות הקניין שלי לא מלאה, כי קודם כל אני צריך להגיש תכנית בניין ערים, אחר כך אני צריך לקבל היתר בנייה ולשלם אגרות.
דוד רותם: לא צריך להתרגש מזה.
דוד רותם: ודאי שזכויות אדם נפגעות בכל מיני דברים.
דוד רותם: כשמפקיעים לי 40% ממגרש זו גם פגיעה בזכות הקניין, אבל עושים את זה.