GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אברהם מיכאלי: הוא יכול להמשיך את התפקוד שלו בדברים אחרים כרגיל, ובנושא הספציפי הוא לא יעסוק בכלל.
אברהם מיכאלי: זה לא היה עד עכשיו מוסדר בחוק?
עמית מופז: זה יכול להתעורר לגבי כל אחד מאותם תפקידים שמפורטים בחוק, ואז אנחנו נוהגים כך.
אברהם מיכאלי: אני זוכר בזמנו, כשהיועץ המשפטי לממשלה נבחר, דרשו ממנו כל הזמן להצהיר על אותם נושאים שהוא טיפל בהם בעבר במקצועו.
דין ליבנה: זה לא היה מעוגן בחוק כמו שצריך.
דין ליבנה: עכשיו זה מעוגן.
אברהם מיכאלי: מה שהיה זה מין נוהל, וזה לא היה בחקיקה?
דין ליבנה: כן.
עמית מופז: יש הנחיית יועץ בנושא ניגוד עניינים, והיא שמכתיבה.
יאיר פז: איזה יועץ נתן את ההנחיה?
יוסי גוילי: מני מזוז.
אברהם מיכאלי: בכל מקרה אנחנו מדברים על הסדרה בחוק של נוהל או נוהג שכבר הרבה שנים כאילו היה מובן מאליו, וזה לא היה מובן מאליו, כי זה לא היה בחקיקה.
רון דול: שאלה אחת לפני ההצבעה.
רון דול: בסיפה של סעיף קטן (ב), " היתה המשרה משרה לפי סעיף 12, יתייעץ השר עם נציב השירות- - -".
רון דול: האמת היא שנראה לנו שנדרשת התייעצות עם הנציב בכל מקרה, גם אם זה לפי סעיף 23, וזאת מן הסיבה הפשוטה, שמישהו צריך לבדוק עם הנציב מה מעכב את המינוי, מה הצפי של השלמת המינוי.
רון דול: עובדתית לא ייתכן אחרת.
יוסי גוילי: התכוונו לזה.
אלעזר שטרן: אתה רוצה להכניס התייעצות לגבי כל נושא משרה?
עמית מופז: מבחינתכם זה רק מוסיף עוד מנגנון.
אברהם מיכאלי: עד עכשיו מובן מאליו שהנציב מעורב בכל מינוי.
רון דול: רק לו יש המידע מה קורה עם המינוי.
אלעזר שטרן: נתקן ונכתוב, לאחר המלים "רשאי השר", את המלים "בהתייעצות עם נציב השירות" למנות אדם אחר.
אלעזר שטרן: במקום שההתייעצות תהיה רק לגבי סעיף 12, מבקשת נציבות שירות המדינה שההתייעצות תהיה גם לגבי התפקידים האחרים, תפקידים של אישור הממשלה וכו'.
אלעזר שטרן: נמחק את כל הסיפא ונוסיף פה: רשאי השר לאחר התייעצות- - -
רון דול: מקובל עלינו.
אברהם מיכאלי: את הסיפה נשמיט וברישא יתווסף "רשאי השר בהתייעצות עם נציב שירות המדינה" לגבי כל בעלי המשרות.
אברהם מיכאלי: השאלה, למה כתבנו 12 ו-23 בסעיף קטן (א) ובסעיף קטן (ב) רק סעיף 12?
אלעזר שטרן: זה לגבי הגדרה של נושא משרה.
אברהם מיכאלי: עובד מדינה שהעניקו לו סמכות הוא לא נושא משרה?
אלעזר שטרן: בנושא משרה כוללים גם מנכ"ל של סעיף 12, גם מינוי באישור הממשלה לפי סעיף 23- - -
אברהם מיכאלי: וגם מינויים לפי החוק.
אלעזר שטרן: בסעיף קטן (ב) כל נושא משרה שמתמנה.
אברהם מיכאלי: השאלה, למה בסעיף 23א לא נכתוב אותו ניסוח כללי?
רון דול: כי מחקנו- - -
אברהם מיכאלי: נושא משרה כרגע מגדיר את שלושת אלה שהם נושאי משרה.
אברהם מיכאלי: יש לכם עוד בקשות או הערות?
אברהם מיכאלי: אנחנו עוברים להצבעה.
אברהם מיכאלי: הוועדה מאשרת לכם את הצעת החוק עם התיקונים.
אברהם מיכאלי: אושר להעלות את הצעת חוק שירות המדינה (מינויים) (תיקון מס' 14) (מינוי ממלא מקום), התשס"ח-2008 למליאה לקריאה השנייה והשלישית, בכפוף לתיקונים
אברהם מיכאלי: אלעזר שטרן, אתה דואג לכך שהנוסח הזה יתוקן כמו שצריך, וזה יונח על שולחן המליאה?
אברהם מיכאלי: הצעת החוק תנוסח לקריאה השנייה והשלישית.
דוד רותם: על סדר-היום: הצעת חוק ההוצאה לפועל (תיקון מס' 29)(תיקון), התש"ע-2010.
דוד רותם: הצעת החוק עברה שלשום בקריאה ראשונה, קיבלה פטור מחובת הנחה.
דוד רותם: מי רוצה להסביר את החוק הזה?
לאה רקובר: משרד המשפטים והנהלת בתי המשפט יזמו מהלך של הפרדת ההוצאה לפועל ממערכת בתי המשפט.
לאה רקובר: זה גם מהלך מנהלי, שגובה בתיקון של חוק ההוצאה לפועל.
לאה רקובר: במסגרת תיקון 29 הוסדרה כל הרפורמה בהוצאה לפועל לרבות עניינים שקשורים להפרדה.
לאה רקובר: במסגרת הדיונים בחוק עצמו עלה שיש צורך לדון במעמד הרשמים.
לאה רקובר: חוק בתי המשפט קובע מוסד של רשמי בית משפט ובהתאם לחוק הוצאה לפועל וגם לחוק בתי המשפט, ניתן למנות מבין רשמי בית משפט, רשמי הוצאה לפועל - היום קוראים להם "רשמי הוצאה לפועל", בעקבות תיקון 29.
לאה רקובר: עד תיקון 29 קראנו להם "ראש ההוצאה לפועל".
לאה רקובר: במסגרת תיקון 29 נקבע ייחוד העיסוק, שמשמעו, רשם של בית משפט שעוסק בענייני ההוצאה לפועל יעסוק אך ורק בענייני ההוצאה לפועל ולא יעסוק גם בענייני ההוצאה לפועל וגם בענייני בית משפט.
לאה רקובר: התכלית של הקביעה הזאת בדבר ייחוד העיסוק היתה למנוע זליגה אפשרית של משאבים מההוצאה לפועל לבתי המשפט, כדי שתהיה הקדשה מלאה, שניתן יהיה באמת לממש את הרפורמה בהוצאה לפועל.
לאה רקובר: ל     לפני הוראת השעה נקבע ייחוד העיסוק שנקבע שרשם שעוסק בהוצאה לפועל יעסוק אך ורק בהוצאה לפועל.
לאה רקובר: זאת הוראה קבועה וזה המצב החוקי.
לאה רקובר: בנוסף נקבעה הוראת מעבר שקבעה, לגבי רשמים שמונו לפני התיקון, שבמשך תקופה של שנה וחצי ממועד תיקון 29 הרשמים הללו יוכלו לעסוק גם כרשמי בית משפט וגם כרשמי הוצאה לפועל.
לאה רקובר: אני מבקשת לציין שמדובר אך ורק ברשמים שמונה עד לכניסתו לתוקף של החוק.
לאה רקובר: כל רשם שמונה לאחר כניסתו של החוק לתוקף והוא יועד לעסוק בהוצאה לפועל, אז ההוראה בדבר ייחוד העיסוק תקפה לגביו.
לאה רקובר: זאת אומרת, אנחנו מדברים על קבוצה שנכנה אותה "דור המדבר" - - -
דוד רותם: דור המייסדים, למה דור המדבר?
דוד רותם: דור המדבר זה אלה שהסתובבו 40 שנה במדבר ומתו.
דוד רותם: דור המייסדים הם הקימו את המערכת, הם היו אלה שטיפלו בה, שיחיו עד 120 וימשיכו לעבוד.
לאה רקובר: תכף אני אומר למה אני מתכוונת כשאני אומרת שיש איזה דמיון מסוים.
לאה רקובר: במהלך השנה וחצי חלו שני שינויים במערכת, שינויים שאנחנו מבקשים לקדם.
לאה רקובר: שינוי אחד זה הסמכת רשמים.
לאה רקובר: מערכת בתי המשפט, במסגרת הליכי ההתייעלות ובמסגרת התפישה שלה לגבי רשמי בית המשפט כנושאי משרה, אנחנו מבקשים להסמיך אותם לדון בתביעות של עד 50,000 שקלים.
דוד רותם: זה לא שייך לעניין.
לאה רקובר: תכף נראה אם זה שייך, אני אסביר את השייכות.
דנה נויפלד: זה לא שייך להצעה הזאת.
דוד רותם: זה לא שייך להצעה הזאת, לא שייך לחלוטין.
לאה רקובר: אני אסביר למה מבחינתנו זה שייך.
לאה רקובר: בנוסף, תלוי ועומד תיקון לחוק ההוצאה לפועל, שבמסגרתו ישונה מעמד הרשמים ממעמד של רשם שיפוטי, להפוך אותם לרשמים מנהליים.
לאה רקובר: הרעיון הוא, שהמינוי שלהם לא יהיה לפי חוק בתי המשפט, אלא לפי חוק ההוצאה לפועל ויהיה להם מעמד אחד שלא בדומה למעמד של רשמי בית משפט.
דוד רותם: הרשמים שמונו לבתי המשפט מונו לפי מה?
לאה רקובר: לפי חוק בתי המשפט.
דוד רותם: הם עברו ועדה למינוי שופטים?
לאה רקובר: לא, אבל רשמים לא עוברים ועדה למינוי שופטים.
דוד רותם: את מכירה?
דוד רותם: לפעמים יש המלצות של הקורס של שופטים, שכתוב בהם: מתאים לתפקיד רשם אך לא מתאים לתפקיד שופט.
דוד רותם: אדם כזה, שלא עבר את הוועדה למינוי שופטים, וההמלצה של הקורס היא שהוא לא מתאים להיות שופט אלא מתאים להיות רשם, אנחנו פתאום ניתן לו סמכות לדון בתביעות כאילו הוא שופט עד 50,000 שקל.
דוד רותם: לכן אמרתי לך שתשאירי את זה בצד.
לאה רקובר: אם אנחנו נבחן מה זה תפקיד של רשם, וכתבנו את זה גם בדברי ההסבר, התפקיד של רשם יש לו סמכויות מרחיקות לכת שיפוטיות באופן מובהק ולעיתים המשמעות שלהם - - -
דוד רותם: לאה, זאת הבעיה אבל למה לך להיכנס לזה פה?
דוד רותם: אם אני אגיד לך שהסיכוי של החוק ההוא לעבור הוא קטן, אז תגידי שלא צריך את זה?
דוד רותם: זה בדיוק העניין, אז עזבי.
דוד רותם: אנחנו מכירים את שני החוקים.
לאה רקובר: השורה התחתונה היא, שהשאיפה של מערכת בתי המשפט להשאיר את הרשמים המייסדים במערכת.
לאה רקובר: זה מהלך שאנחנו מקיימים אותו מול משרד האוצר, מול משרד המשפטים, שהוא עדיין לא הבשיל.
דוד רותם: בשעתו, כשהבאתם את תיקון 29 רציתם שההצעה הזאת תחול ל-4 שנים.
דוד רותם: היה פה איזה חבר כנסת נודניק שאמר 18 חודשים.
דוד רותם: זה היה אותו חבר כנסת נודניק שמנדנד לו עכשיו.
דוד רותם: זה מתקבל ועכשיו אתם מבקשים תוספת של 6 חודשים.
דוד רותם: אני אגיד לך את האמת, אני גם שטפתי אתכם שלשום מעל דוכן הכנסת.
דוד רותם: הרי זה לא נודע לכם אתמול ולא הייתם צריכים להגיש את זה כל-כך מהר.
דוד רותם: השאלה היא אחת ויחידה: אתם מאמינים שתוך חצי שנה זה ייגמר?
דוד רותם: אני לא מוכן שתבואו אלי עוד פעם עם הוראת שעה.
דוד רותם: אני מעדיף לתת לכם עכשיו שנה ושלא תצטרכו לבוא אלי שוב פעם.
לאה רקובר: עלי זה מקובל.
דנה נויפלד: רגע, יש פה כמה גורמים במשרד המשפטים.
לאה רקובר: העניין הוא כזה.
לאה רקובר: הנהלת בתי המשפט מלכתחילה חשבה שעדיף שנקבל משך זמן ארוך יותר.
לאה רקובר: יש הליך חקיקה שאנחנו מקווים שיהיה קצר אבל נדרש זמן.
לאה רקובר: יחד עם זאת, זאת ההסכמה שהגענו אליה עם ההוצאה לפועל.
לאה רקובר: לכן, מבחינתנו, אנחנו רצינו יותר אבל היות וזאת ההסכמה שהגענו איתה עם ההוצאה לפועל אז אני לא יכולה.
דנה נויפלד: דווקא בגלל יושב ראש הוועדה באנו עם חצי שנה.
דנה נויפלד: אנחנו ידענו שזאת היתה כוונתו.
דנה נויפלד: זה לא נעלם מעינינו, ידענו שהבקשה שלנו בזמנו היתה לתקופה ארוכה יותר ולא בכדי הבאנו רק חצי שנה ובגלל זה אנחנו לא רוצים יותר.
דוד רותם: ענת, האם אני יכול לקבל לפרוטוקול התחייבות שלכם שלא תבקשו עוד ארכה?
לאה רקובר: אבל אנחנו מבקשים, לא הם.
ענת ליברמן: אני חושבת שאני לא יכולה להתחייב בעניין הזה כיוון שמדובר ברשמים של בית המשפט.
ענת ליברמן: אלה רשמים שמונו לפי חוק בתי המשפט והם כפופים לבתי המשפט.
ענת ליברמן: אני לא יכולה להתחייב מה יהיה עוד חצי שנה.
ענת ליברמן: התקווה שלנו היא שעד עוד חצי שנה באמת כל דור המייסדים הזה ישאבו אותם לתוך מערכת בתי המשפט.
ענת ליברמן: אבל, היה והם לא יספיקו לשאוב אותם לבתי המשפט – המצב היום שבו רשמי בתי משפט מכהנים הן כרשמי בתי משפט והן כרשמי הוצאה לפועל הוא מצב מאוד מאוד לא נוח למערכת ההוצאה לפועל.
ענת ליברמן: אני חושבת שגם למערכת בתי המשפט הוא מצב לא כל-כך נוח כיוון שהרשמים לא כל-כך יודעים למי המחויבות שלהם, כמה זמן הם פה וכמה זמן הם פה, לפעמים הם נשאבים לכאן ולפעמים לכאן.
ענת ליברמן: המצב הזה הוא לא נוח.
דוד רותם: אבל אם אני מאריך את זה בחצי שנה אז בעצם יהיה צריך לייחד.
ענת ליברמן: זה מה שאני אומרת.
ענת ליברמן: אם אנחנו מאריכים את זה בחצי שנה, אז בתום החצי שנה, בהנחה שלא סיימו לשאוב את כל הרשמים, יצטרכו להחליט מה קורה איתם.
ענת ליברמן: בהנחה שלא שאבו אותם לבתי המשפט, יחול עליהם ייחוד הכהונה שקבוע בתיקון 29 ואז הם יהיו רשמי ההוצאה לפועל.
ענת ליברמן: אני מבינה שזה מצב שהוא לא נוח, אולי זה גם לא נוח לאותם רשמים שלא ציפו להיות בסוף הדרך שלהם רשמי הוצאה לפועל.
ענת ליברמן: אנחנו חייבים לשים איזה סד זמנים שבו אנחנו נדע שסיימנו את הדבר הזה ורשמים לא מתניידים מבתי המשפט להוצאה לפועל כי המצב הזה לא נוח לא לרשמים, לא לבתי המשפט ולא לרשות האכיפה והגביה ולא לציבור.
דוד רותם: גמרנו, שכנעת אותי לחלוטין.
לאה רקובר: ברור לגמרי שאי הוודאות לא נוחה לרשמים.
לאה רקובר: מצד שני, הרשמים מעדיפים את הסיכוי שהם יישארו במערכת מאשר מחר בבוקר יאמרו להם לעבור להוצאה לפועל.
תמי סלע: זה לא רק מה שעדיף לרשמים.
לאה רקובר: בשם הרשמים אי-אפשר להגיד שהם היו רוצים להגביל את הזמן.
לאה רקובר: להיפך, הם מבחינתם, ככל שיש סיכוי שהם יישארו במערכת בתי המשפט, הם מעדיפים זאת.
דוד רותם: אין שום ספק אבל בסופו של דבר צריך גם להיות אחראי ולקחת אחריות.
דוד רותם: צריך לדעת לחתוך עניינים ולהגיד לחלק מהרשמים שהם הולכים להוצאה לפועל ולאלה להגיד שהם נשארים בבתי המשפט, בין הם יקבלו סמכות עד 50,000 שקל ובין אם לא, זה לא שייך לעניין.
לאה רקובר: מה שאתה אמרת הוא נכון.
לאה רקובר: אני אומרת, זאת ההצעה הממשלתית ואני מקבלת אותה.
לאה רקובר: זה מאוד נכון מה שאמרת.
לאה רקובר: אם פרק הזמן של חצי שנה לא יספיק ואנחנו נהיה בדיוק בישורת האחרונה נצטרך לבוא שוב.
דוד רותם: אני כבר מודיע לכם שאם אתם תבואו לי שבועיים לפני הסוף או שלושה שבועות לפני הסוף, אני פשוט לא אדון בזה.
דוד רותם: הייתם צריכים להגיש הצעת חוק.
לאה רקובר: אני אומרת שזאת היתה ההסכמה.
דוד רותם: יש הרבה שכל במה שענת אמרה.
דוד רותם: פעם אחת ולתמיד צריך לדעת לחתוך.
דוד רותם: אי-אפשר להיות נחמד עם כולם כל הזמן.
לאה רקובר: אבל אם יש אפשרות כזאת והיא קיימת ואנחנו עובדים עליה ועוד 4 חודשים נראה שאו-טו-טו זה קורה.
דוד רותם: אני לא מבין מה זה או-טו-טו זה קורה.
דוד רותם: תסכמו לעצמכם שאתם תוך שבועיים גורמים לראיין אותם - - -
לאה רקובר: זה לא רק העניין שאנחנו צריכים לפעול.
לאה רקובר: אנחנו את העבודה שלנו עושים וגם היינו מגישים את הצעת החוק הזאת קודם.
לאה רקובר: אבל יש דברים שתלויים, למשל, בוועדה הזאת.
לאה רקובר: מתי ייקבע העניין של הרשמים המנהליים?
לאה רקובר: מתי שנגמור עם משרד האוצר, מתי שנעשה את כל הדברים.
דוד רותם: בואי נניח שמחר בבוקר אני דן בשני החוקים ההם, אני מאשר את רשמי ההוצאה לפועל ומצביעים נגד הצעת החוק הממשלתית.
לאה רקובר: אנחנו הולכים הביתה ורואים מה אפשר לעשות.
דוד רותם: אז תיקחו את זה בחשבון, תפעלו בכל האפשרויות.
דוד רותם: אל תבנו על כך שהכול יהיה בסדר.
דוד רותם: תבנו על כך שהכול לא יהיה בסדר ומהם דרכי הפעולה שלכם.
דוד רותם: אתם חייבים לעשות את זה כי באיזה שלב יש רשמים מסכנים שתלויים בין שמים וארץ וגם הם בני אדם.
לאה רקובר: אנחנו דואגים להם.
לאה רקובר: אנחנו באנו בעצם בשמם.
דוד רותם: זה מצוין שאתם דואגים להם אבל די, אתם לא יכולים לדאוג להם עד אין סוף, כי אחרת אתם תבקשו להאריך את זה עד שהאחרון באמת - - -
לאה רקובר: בוא לא נשכח שמדובר רק על דור המייסדים.
דוד רותם: כמה כאלה יש?
לאה רקובר: בסך-הכול במערכת יש כ-80 רשמים, כאשר לפחות מחציתם יישארו במערכת בתי המשפט בכל מקרה.
דוד רותם: גם אם החוק ההוא לא יעבור?
דוד רותם: אז הבעיה היא רק 40.
לאה רקובר: בין 40 ל-50.
תמי סלע: נמסר לנו שיש איזה 40 שהם ותיקים והם משמשים גם וגם ושיש בסך הכול 10 חדשים.
תמי סלע: יש פה גם שיקול של איזה שירות ניתן לאזרחים כי נמסר לנו על העומס הגדול על הרשמים.
תמי סלע: כמה זמן אפשר לדחות את ההחלטה הזאת?
לאה רקובר: שירות הם מקבלים, אין כאן בעיה של שירות.
תמי סלע: השירות נדחה כי אין מספיק כוח אדם.
תמי סלע: אני אראה לך את הפרוטוקול של הדיונים.
לאה רקובר: מי שאמר את זה לא דייק.
דוד רותם: לאה, יהיה לכם מאוד קשה לבוא אלי בחודש מאי ולבקש הארכה נוספת.
דוד רותם: נורא קשה, אני אומר לך את האמת.
לאה רקובר: אז אולי תיתן לנו תקופה ממושכת.
דוד רותם: אני לא אתן לכם כי את המחלוקות תפתרו בבית ולא אצלי.
לאה רקובר: אני רק רוצה להעיר למה שתמי אמרה.
לאה רקובר: נניח, לצורך העניין, מחר בבוקר כל הצעות החוק שהגשנו מתקבלות ובכל מקרה הרשמים עוסקים בנושא הזה.
לאה רקובר: יכול להיות שלהוצאה לפועל באופן בסיסי, לפי התפישה שלך, חסרים לה רשמים ולכן היא רוצה חוקרים.
לאה רקובר: אבל זה לא נכון שבגלל שהם עובדים בשתי המערכות - - -
תמי סלע: הם מקדישים פחות זמן להוצאה לפועל, הם עובדים גם וגם.
לאה רקובר: לא, ממש לא.
לאה רקובר: חבל שזה נאמר.
דנה נויפלד: לא נאמר שרשמים לא עושים את עבודתם.
תמי סלע: הם קורסים כי יש להם עומס.
דוד רותם: רבותיי, ביקשתם 6 חודשים, קיבלתם 6 חודשים.
דוד רותם: מי בעד הצעת החוק לקריאה שנייה ושלישית?
דוד רותם: הישיבה משודרת, כך שכל מי שרוצה לראות אותנו באינטרנט יכול לעשות זאת, וכך יהיה לגבי כל הישיבות מהיום ואילך.
דוד רותם: נא להתנהג בהתאם.
דוד רותם: הייתי רוצה לשמוע ממשרד העבודה והרווחה איך החוק הזה עובד, מה אתם עושים בו, כמה הוא מתקדם, כמה חקירות יש, כמה הפרות יש, כמה תקנים יש ואיך זה הולך.
רונית צור: באמת מאז הוחל החוק ועד היום הופנו אלינו למעלה מ-2,400 בקשות לחקירה וחקרנו מעל 1,770 אנשים עם מוגבלויות שכליות.
דוד רותם: במשך כמה זמן?
רונית צור: החוק החל בסוף 2006-תחילת 2007, ב-9 בדצמבר 2006.
רונית צור: בתחילת הדרך הייתה הערכה של מאה חקירות בשנה, סדר גודל כזה, אבל אנחנו כבר רואים בשנה הראשונה לחוק 330 בקשות לחקירה, בשנה השנייה מעל  600 בקשות לחקירה, 700 חקירות וגם השנה שטרם הסתיימה יש לנו מעל 700 בקשות לחקירה.
דוד רותם: מי היה צריך להקצות כוח אדם?
רונית צור: אני חושבת שכל חוק, צריך שתהיה לצדו הקצאת כוח אדם.
רונית צור: אם זה מחייב תוספת משימות, צריך שתהיה הקצאת כוח אדם.
יפעת רווה: שלב ג' הוסף בוועדה הזאת.
יפעת רווה: זאת אומרת, הוקצב כוח אדם למה שהממשלה העבירה והיה שלב נוסף שנוסף בוועדה הזאת שלא היה מגובה בהקצאת כוח אדם.
דוד רותם: בכמה אתם תקננתם את החוק?
דוד רותם: רגע, את זה אני לא מבין.
דוד רותם: את החוק הזה הגישה הממשלה, זאת אומרת, שר העבודה והרווחה.
דוד רותם: הוא היה זה שהגיש את החוק.
יפעת רווה: בשלב הקודם, מה שקרה זה שניתן תקציב לאותם חלקים שהיו בהצעת החוק המקורית, מה שפורסם בכחול.
יפעת רווה: בוועדה נוספו שני חלקים נוספים כאשר האחד הוא הנושא של הרחבה לגבי כל החשודים ולא רק בעבירות מין ואלימות כפי שהוצע מלכתחילה, והשני, שלב ג' שבהצעת החוק היה רק בתיאום עם האוצר, כי ידענו שבאותו זמן לא קיבלנו את התקציב והוועדה החליטה להכניס אותו לתוקף.
דוד רותם: זה לא היה בהסכמת הממשלה?
דוד רותם: בעל כורחכם עשינו משהו?
דוד רותם: איזה שלב היה בעל כורחכם?
יפעת רווה: השלב של הוספת שני הדברים האלה, של הוספת כל החשודים והוספת שלב ג' שידענו שהוא לא מגובה בתקציב.
יפעת רווה: אני ראיתי את זה בפרוטוקולים ואני מניחה שגם אתה מודע לזה.
דוד רותם: כאשר אנחנו מחוקקים חוק, כאשר הכנסת מחוקקת חוק, עד כמה זה מחייב את הממשלה לפעול בהתאם לחוק?
יפעת רווה: זה מחייב במאה אחוזים.
דוד רותם: אם זה מחייב במאה אחוזים, פירושו של דבר שהיה צריך לדאוג שמשרד הרווחה יקבל  את התקנים.
יפעת רווה: אני לא יודעת מי היה צריך לדאוג.
יפעת רווה: אני מניחה שהאוצר התבקש על ידי משרד הרווחה לעשות כך.
יפעת רווה: כעובדה, הדברים האלה נוספו אז בלי גיבוי והוועדה ידעה שזה נוסף בלי גיבוי.
יפעת רווה: הממשלה ידעה שזה בלי גיבוי וזאת הסיבה שאנחנו התנגדנו לזה ולכן מאז ועד היום היו ניסיונות של משרד הרווחה לקבל את התקנים האלה.
רונית צור: אני יכולה להוסיף ולומר שבאמת היה מאבק לאורך כל הדרך על מנת לקבל את התקנים ורק בשנת 2010 אנחנו קיבלנו תוספת של כוח אדם, תוספת של 19 תקנים אותם התחלנו לקלוט ולהכשירם.
דוד רותם: קיבלתם תוספת של 22 תקנים ל-2011.
רונית צור: הובטח לנו שבשנת 2011 אנחנו נקבל 22 תקנים.
רונית צור: אני רוצה לציין שלמרות שאנחנו היינו בכוח אדם חסר, אנחנו יישמנו את החוק ועשינו הרבה לפיתוח וליישום שלו.
רונית צור: פיתחנו קורס להכשרת חוקרי הילדים לבצע גם חקירות מיוחדות והתקיימו שלושה מחזורים של קורסים בהם הוכשרו 34 חוקרים.
דוד רותם: ב-2010 קיבלתם 19 תקנים.
דוד רותם: איישתם אותם?
רונית צור: איישנו אותם.
רונית צור: ביוני איישנו 11 חוקרים ובאוגוסט איישנו עוד 14 חוקרים.
רונית צור: צריך לזכור שיש לנו בעיה בנושא הזה של חוקרי ילדים, בעיה של התמודדות עם שחיקה מאוד מאוד גדולה ויש לנו מצד שני גם עזיבת כוחות.
רונית צור: לכן אנחנו כל הזמן בתהליך של איוש.
רונית צור: כרגע יש לנו עשר משרות שהן בתהליכי איוש.
רונית צור: הכשרנו את החוקרים ואנחנו מבצעים את החקירות.
רונית צור: היה ברור שלעשות משימה כזאת גדולה וחשובה ללא כוח אדם, זה דבר שהגביר אצלנו את תור הממתינים לחקירות הילדים.
רונית צור: בסך הכל עשינו למשל השנה מעל 400 חקירות.
דוד רותם: החוקרים האלה הם לא צריכים להיות חוקרי ילדים.
דוד רותם: אלה שני חוקים שצריך לעסוק בהם בנפרד.
רונית צור: כן, אבל אם היינו עוסקים בהם בנפרד, לא היה לנו אפילו חוקר אחד לעשות את החוק הזה.
רונית צור: אנחנו הכשרנו את חוקרי הילדים לבצע גם את החקירות המיוחדות.
דוד רותם: בגלל זה קיבלתם עוד חוקרי ילדים?
רונית צור: כן, קיבלנו את ה-19 משרות ואת ה-22 לשתי המשימות האלה, למשימה של חקירות הילדים ולמשימת חקירות מיוחדות.
רונית צור: כיום זה לא נכון מבחינה ארגונית של כוח אדם לעשות את ההפרדה כי לא יהיה לנו מספיק, לא לזה ולא לזה.
רונית צור: היום אנחנו עושים את שני התפקידים.
רונית צור: יתכן שבעתיד כאשר יהיה לנו מספיק כוח אדם ומספר החקירות יגדל, זה יתפצל לשני תפקידים נפרדים.
דוד רותם: ה-22 תקנים שאתם עומדים לקבל בשנת 2011, מתי תאיישו אותם?
רונית צור: ברגע שיתחילו הליכי מכרז.
דוד רותם: כמה זמן  לוקח היום במדינת ישראל מכרז כזה?
רונית צור: בעבר הלא רחוק זה היה מעל שנה, אבל היום התקופה הצטמצמה לחצי שנה.
רונית צור: אני מקווה מאוד שזה יצטמצם וייעשו מאמצים לצמצם את הזמן הזה.
דוד רותם: זאת אומרת שעד יוני-יולי 2011, המשרות האלה לא יאוישו.
רונית צור: אני מאוד מקווה שזה לא יהיה כך וכי ישקיעו יותר בשינויים ויעשו יותר דברים שיקצרו מאוד את תהליכי המכרז.
דוד רותם: מי צריך לעשות את המאמצים?
רונית צור: גם הנציבות, גם משרד הרווחה.
דוד רותם: איזה מאמצים אתם עושים?
דוד רותם: נמצא כאן מישהו מהנציבות?
דורית ואג: הם הוזמנו אבל הם לא כאן כי הם אמרו שהם לא קשורים לעניין.
דוד רותם: הנציבות לא קשורה לעניין.
דוד רותם: איזה מאמצים עושה משרד הרווחה?
רונית צור: צריך לזכור שמתן תקנים זה טוב, אבל צריכים להיות נלווים  לזה עוד הרבה דברים נוספים שהמשרד מתמודד אתם.
רונית צור: זה אומר תוספת של תקני רכב, כוננויות, שעות נוספות כדי לבצע את החקירות, דיור וכל מיני משימות שהמשרד מתמודד אתן.
רונית צור: אני רוצה לומר שהמשרד שם בראש סדר העדיפות שלו את הנושא של חקירות ילדים וחקירות מיוחדות והוא אכן נותן את המשאבים אבל זאת בהחלט התמודדות לא פשוטה ולא קלה.
רונית צור: צריך גם לזכור שההכשרה של חוקר גם היא הכשרה מורכבת וארוכה.
דוד רותם: הכל מורכב, הכל מסובך, המשרד מתמודד והוא שם את הכל בשלב ראשון והכל חשוב, אבל תאמרי לי מתי יהיו עוד חוקרים.
דוד רותם: אם אתם מקבלים תקנים ואתם כבר יודעים שאתם מקבלים את התקנים, ואתם תתחילו בינואר לעשות את המכרזים וביוני אנחנו נשמע שהם נכנסו לתפקיד, אז עד שיכשירו אותם, נגיע לחודש ספטמבר – ואז אנחנו כבר נהיה עם תור של 3,000 חקירות שאתם לא מבצעים.
דוד רותם: לא מספיק לדבר על כך שאנחנו עושים כי את זה אני שומע כל יום במליאה כמה אתם עושים.
דוד רותם: אני רוצה לראות בפועל מה אתם עושים.
רונית צור: אני חושבת שנעשים מאמצים מאוד גדולים על ידי המשרד לקלוט את התקנים האלה כמה שיותר מהר.
דוד רותם: כמה חקירות ממתינות היום?
רונית צור: היום ממתינות כ-200 חקירות מיוחדות ו-1,000 חקירות ילדים.
דוד רותם: זה 1,200 חקירות.
דוד רותם: כמה זמן החקירות האלה ממתינות?
רונית צור: זה משתנה.
רונית צור: יש חקירות שממתינות והן רק נכנסו בחודש האחרון, ויש חקירות שממתינות כבר שלושה חודשים.
דוד רותם: שלושה חודשים.
דוד רותם: כל זמן שהחקירה לא נעשתה, אי אפשר לטפל בנפגעים האלה.
דוד רותם: כי אחרת את מזהמת את החקירה ואי אפשר לתת להם טיפול, ואז מה שקורה זה שזה לא רק שההליך המשפטי נדחה ונפגע אלא האנשים לא מקבלים טיפול.
רונית צור: אכן, אני יודעת וזאת הייתה הזעקה שלנו כל הזמן, לקבל כמה שיותר מהר את התקנים האלה.
דוד רותם: מה עשיתם כדי לקבל את התקנים?
רונית צור: אני חושבת ששר הרווחה וגם מנכ"ל המשרד יצאו למאבק מול משרד האוצר עד שקיבלו את התקנים האלה וזה היה מאבק שאני חושבת שגם בוועדה הזאת שמעו עליו.
דוד רותם: אנחנו רק שמענו וזאת הבעיה.
רונית צור: אבל יש תוצאות שכמובן שהן לא מספקות ויש עוד הרבה מה לעשות ולעבוד על זה.
נעמה לרנר: כמה מתוך 19 התקנים האלה או 22 התקנים הנוספים מיועדים לחקירה של אנשים עם מוגבלות שכלית?
רונית צור: הסברתי שאנחנו מכשירים את החוקרים האלה לחקירות ילדים ובשלב השני הם מוכשרים לחקירות.
רונית צור: בעצם, מתוך 57 תקני חוקרי ילדים, הכשרנו 34 חוקרים לביצוע חקירות מיוחדות.
רונית צור: זאת אומרת, זה אחוז מאוד מאוד גבוה שהכשרנו והמגמה שלנו היא להכשיר את כל חוקרי הילדים לבצע את החקירות המיוחדות.
נעמה לרנר: יפה, אבל כשיש לכם למשל תור כזה של המתנה של ילדים וגם של אנשים עם מוגבלות, כמה מבחינת התקינה יוקצה בסופו של דבר לחקירות מיוחדות?
נעמה לרנר: לא כמה חוקרים יש אלא כמה מבחינת התקנים יוקצה לזה?
דוד רותם: הכל הולך ביחד.
רונית צור: כל חוקרי הילדים יהיו חוקרים מיוחדים ואנחנו מבצעים את החקירות על פי החקירות הדחופות.
נעמה לרנר: אני מנסה לומר שכל עוד באמת יהיה השילוב הזה של חוקרים מיוחדים וחקירות ילדים, זה מרע מאוד עם החקירות של אנשים עם מוגבלות.
נעמה לרנר: זה מרע מאוד מאוד כי גם בעבר היו 15 תקנים לחקירות ילדים, מתוכם תקן וחצי הוקצה לאנשים עם מוגבלות.
נעמה לרנר: כך היה בהתחלה.
נעמה לרנר: נכון?
נעמה לרנר: זאת אומרת, זה שהיו 15 אנשים שעברו את ההכשרה, לא גרם לזה שיהיו 15 תקנים לזה.
רונית צור: המספרים מוכיחים שזה לא נכון.
רונית צור: אם את רואה שיש לנו 700 פניות לחקירות מיוחדות וביצענו 460, ובחקירות ילדים יש לך 1,000 ילדים עם אלימות מאוד קשה שממתינים עם החקירות, זה לא נכון מה שאת אומרת.
נעמה לרנר: אני שואלת כי אני לא יודעת.
נעמה לרנר: אני חושבת שצריכה להיות הקצאה של מספר תקנים מסוים כי אחרת זה פשוט הולך לאיבוד.
רונית צור: זה לא הולך לאיבוד.
רונית צור: זה מתבצע בשטח.
נעמה לרנר: יש חודשים של המתנה.
קריאה: גם לילדים.
נעמה לרנר: נכון.
עודד מזרחי: בוקר טוב.
עודד מזרחי: אני רוצה לענות לנעמה.
עודד מזרחי: היא הפנתה את השאלה לרונית אבל אני רוצה לומר שאני רואה את ההכשרה של חוקרי הילדים ובנוסף לזה הכשרה גם להיות חוקרים מיוחדים כך שבסופו של דבר אם כולם יוכשרו, הרווח יהיה גדול יותר.
עודד מזרחי: כך אני רואה את זה.
דוד רותם: ספר לנו איזו הכשרה מקבלים השוטרים כדי שהם ידעו מתי הם צריכים להעביר את החקירה למשרד הרווחה ומתי הם יכולים לבצע את החקירה בעצמם.
עודד מזרחי: ראשית, אני אשיב על מה שהיה בדיון הקודם.
דוד רותם: לא. אתה תשיב על מה שאני שואל.
נעמה מנחמי: כדי שיהיה ברור לכולם.
נעמה מנחמי: החקירות שנשארות אצל המשטרה, הן בעיקר חקירות של אנשים עם מוגבלות נפשית ובנוסף חקירות שיש דחיפות רבה בהן ולכן אי אפשר או קשה לבצע אותן על ידי משרד הרווחה.
עודד מזרחי: מדור נפגעי עבירות מבצע אחת לשנה השתלמות לחוקרים במערך.
עודד מזרחי: בין ההכשרות יש הכשרות של חקירות אנשים בעלי מוגבלויות על מנת שאותם אנשים יבצעו את החקירות האלה וידעו פחות או יותר לזהות.
עודד מזרחי: בכל אופן, הם  לא רופאים ולא פסיכיאטרים, אבל כדי שהם ידעו לזהות אם מדובר באדם שיש לו איזושהי מוגבלות וגם הקטנה ביותר.
עודד מזרחי: אז אנחנו נכנסים לסיפור.
עודד מזרחי: אם מדובר במוגבלות שכלית, אנחנו מעבירים את החקירה כמובן לחוקר מיוחד כאשר לא מדובר בביצוע של חקירה דחופה על מנת לאתר את החשוד כאן ועכשיו.
דוד רותם: כמה זמן ההכשרות האלה נמשכות?
עודד מזרחי: ההכשרות האלה מתבצעות כבר ארבע שנים.
דוד רותם: לא. כמה זמן אורכת ההכשרה שמתבצעת כל שנה?
עודד מזרחי: הכשרה של שבוע.
דוד רותם: כמה זמן מתוכה מוקדשים לדעת לאבחן אם זאת חקירה שצריך להעביר או זאת חקירה שנשארת?
עודד מזרחי: אין לי תשובה.
עודד מזרחי: אני לא יכול לתת לך תשובה ולומר כמה שעות מתוך ההכשרה.
עודד מזרחי: מדובר על הנושא הזה, על האבחון וכולי.
עודד מזרחי: אני יודע שהם מקבלים נושאים רבים במהלך השבוע.
עודד מזרחי: כאמור, ההכשרה היא במהלך שבוע.
עודד מזרחי: הנושא הספציפי עליו אתה שואל, אני אוכל לתת לך מענה בהמשך.
דוד רותם: כמה שוטרים עברו את ההכשרות האלה?
עודד מזרחי: בכל הכשרה נמצאים בין 20 ל-25 חוקרים.
עודד מזרחי: אם מדובר בארבע הכשרות, מדובר במאה חוקרים.
דוד רותם: מתוך כמה חוקרים שיש לכם?
עודד מזרחי: יש הרבה חוקרי משטרה.
דוד רותם: אני יודע שיש חוקרים.
דוד רותם: מה שאתה אומר לי בעצם זה שרק מאה עברו את ההכשרה.
דוד רותם: אם נופל חשוד או נפגע אצל אחד מאלה שלא עברו את ההכשרה, הוא לא יודע כלום.
דוד רותם: הוא יחקור אותו בצורה הרגילה.
עודד מזרחי: זה לא מדויק לומר שהוא לא יודע כלום.
עודד מזרחי: החומר מגיע לראש משרד החקירות  והוא חוקר, הוא קצין חקירות שיש לו ניסיון רב בחקירות ולכן יש מסננת נוספת בנושא הזה.
דוד רותם: יש לו ניסיון רב בחקירות אבל כל זמן שלא חקרו, הוא לא יודע אם האיש הוא פגוע או לא, אם הוא יכול לחקור אותו או לא יכול לחקור אותו.
דוד רותם: זה רק החוקר, כשהוא מתחיל לחקור, יכול לגלות את זה אבל  אז ראש משרד החקירות הוא כבר מחוץ לתמונה כי הוא העביר את התיק.
עודד מזרחי: הוא יהיה בתמונה לאחר מכן.
דוד רותם: אבל בינתיים האיש נחקר.
עודד מזרחי: נחקר.
עודד מזרחי: הוא מקבל את ההתאמה שלו, במידה שהיה צורך בהתאמה.
דוד רותם: הוא נחקר על ידי אחד מאלה שהם חוקרים והוא לא בתוך המאה שעברו הכשרה.
עודד מזרחי: אדוני, אם יורשה לי.