GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעל אלמוג: החוק בישראל מאפשר לחברות האלה, שביצעו רישום ראשון בחו"ל ואנחנו רצינו לייבא אותן לארץ ולהפוך אותן לחלק מהשוק שלנו ולהיות אטרקטיביות ונגישות למשקיעים הישראלים, אנחנו מביאים את כל המסמכים שמדווחים בארצות הברית, כמו שהם, לארץ.
יעל אלמוג: הם לא מתעסקים עכשיו בתרגומים ובפערים שבין המסמכים המשפטיים.
יעל אלמוג: כל מה שמפורסם שם למשקיעים מובא אלינו בלינקים לאתר שלנו.
יעל אלמוג: 50 החברות האלה, כולל כמה מהחברות הכי משמעותיות בבורסה התל-אביבית, שהן אטרקטיביות מאוד מאוד ומשקיעים ישראלים משקיעים בהן באופן מאוד אקטיבי, הן חברות שמדווחות לציבור בדרך הזאת.
אברהם מיכאלי: יש לי עכשיו בעיה משפטית ותבעתי את אחת מהחברות הבינלאומיות שלנו, שהן הגישו את התקנון בבורסה בארצות הברית ויש להן תקנון מקביל בארץ.
אברהם מיכאלי: אני מגיע לבית המשפט הישראלי - - -
דוד רותם: אין לך מה לחשוש כי בדרך-כלל יהיה שם סעיף שכל חילוקי הדעות יתבררו בבית המשפט בדלוור.
אברהם מיכאלי: איך נהגתם עד עכשיו?
אברהם מיכאלי: מה היה מחייב, התקנון הישראלי או התקנון האמריקאי?
יעל אלמוג: מה שהוגש עד היום זה התקנון הישראלי, זה ברור.
אברהם מיכאלי: כבר היו לנו בעיות בעבר עם הפרשנות של בתי המשפט.
אברהם מיכאלי: אם יש תקנונים מקבילים, אחד בעברית ואחד באנגלית, אז בית המשפט בארץ הולך לפי התקנון העברי, נכון?
דוד רותם: אבל יש פה התחייבות של משרד המשפטים שהוא מעביר לכל השופטים קורס באנגלית.
יעל אלמוג: המסמך המחייב כרגע הוא המסמך בעברית.
יעל אלמוג: אלא שהיום, רוב הבעיות וההתדיינויות המשפטית הן בדרך כלל לא קשורות לתקנון - - -
אברהם מיכאלי: אי-אפשר לדעת.
יעל אלמוג: אני אומרת לך כעניין של פרקטיקה כי אנחנו מעורבים בזה.
אברהם מיכאלי: אנחנו יודעים הרבה דוגמאות.
יעל אלמוג: יש הרבה מאוד מצבים שמשקיעים תובעים חברה על גילוי שלה באנגלית, שלא קשור לתקנון, והדיון מתבצע על סמך הגילוי באנגלית ואין עם זה בעיה.
יעל אלמוג: זאת פשוט שאלה של פרשנויות לכאן או לכאן.
יעל אלמוג: בגלל שעיקר הגילויים הם גילויים באנגלית, הדיונים הם סביב המסמכים באנגלית.
דוד רותם: אין פה נציגים של לשכת עורכי הדין.
דוד רותם: זה גם ישפיע על חוק עורכי דין זרים.
דוד רותם: אני אסביר לך למה.
דוד רותם: ברגע שנאשר את זה, אז עורכי הדין הזרים, שבחוק ההסדרים הקודם נתתי להם אפשרות לעבוד בארץ, הם יקבלו עדיפות.
דוד רותם: אם יש לי מסמך באנגלית, אני אלך לעורך דין שבא מהבית עם אנגלית.
יעל אלמוג: אם כבר, אתה תומך בעלייה מארצות הברית.
יעל אלמוג: יש הרבה עורכי דין שמגיעים לפה ורוצים להשתלב בשוק הישראלי.
יעל אלמוג: אני יודעת שבדיני ניירות ערך יש המון בחורים ובחורות יהודים שעלו לארץ והם מספקים את השירותים המשפטיים לחברות שנדרשות לדווח ולעבוד באנגלית.
דוד רותם: זאת אומרת שאם אני לא מאשר את התקנון כי גם פוגע בעלייה.
דוד רותם: את נושא יהודי ארצות הברית אני כבר גמרתי.
דוד רותם: הרי האשימו אותי שאני רוצה גיור כהלכה.
דוד רותם: אני יכול להפליג איתך למרחקים בנושא הזה.
גלי גרוס: בהקשר הזה אני רוצה להוסיף.
גלי גרוס: הדין שחל על התקנות באנגלית הוא הדין הישראלי.
גלי גרוס: עדיין אין פה יתרון לעורכי דין - - -
דוד רותם: אלא אם כן כותבים שם סעיף שכל סכסוך וכל ויכוח - - -
גלי גרוס: זה נוגע לשאלה איפה זה נדון אבל איזה דין יחול על הדיון - - -
דוד רותם: אפשר גם לקבוע איזה דין יחול, מה הבעיה?
גלי גרוס: את זה קובע חוק החברות הישראלי.
גלי גרוס: זה שהוא בשפה אחרת, לא אומר שהוא לא מכוח חוק החברות הישראלי.
דוד רותם: הוא מכוח חוק החברות הישראלי ובתקנות האלה אני יכול לכתוב שכל ויכוח וכל סכסוך יתפרש ויתנהל על-פי חוקי דלוור ויתברר בבית המשפט הכלכלי בדלוור.
דוד רותם: למה אני לא יכול לכתוב את זה?
דוד רותם: תאמיני לי, אני ראיתי כאלה עשרות תקנונים וחוזים.
גלי גרוס: של חברה ישראלית שהתאגדה בישראל?
דוד רותם: פעם כתבתי תקנון כזה וכתבתי שכל הדיונים במועצת המנהלים ובאסיפה הכללית, יתקיימו אך ורק באנגלית.
גלי גרוס: אנחנו לא מדברים על אותו דבר.
גלי גרוס: התקנון הזה, הדיונים לגביו הולכים לבית המשפט המחוזי לפי הוראות של חוק החברות בישראל.
דוד רותם: אפשר להתנות על הסעיף הזה.
דוד רותם: אני מודיע לך, אף דיון נגד "טבע" בנושא של פטנט לא יגיע לבית המשפט הכלכלי בתל-אביב, אני מבטיח לך.
גלי גרוס: אנחנו מדברים עכשיו על התקנון.
דוד רותם: אני מדבר גם על התקנון.
דוד רותם: הרי אם אני משקיע רציני אסטרטגי ואני משקיע בחברת סטרטאפ ישראלית 20 מיליון דולר, אני לא רוצה שבמקרה של סכסוכים אני אצטרך לבוא לישראל.
דוד רותם: אני מכניס ישר לתוך התקנון סעיף שאומר: כל סכסוך בכל מה שקשור לחוק ולתקנון יתפרש לפי החוקים שליד הבית שלי ויבואר בבית משפט שקרוב לבית שלי.
דנה נויפלד: את זה אפשר לעשות גם בעברית.
דוד רותם: הכול אפשר לעשות.
דוד רותם: הבעיה היא, שמכיוון שהמשקיע האמריקאי לא יודע לקרוא עברית, עד שהוא מגיע לסעיף הזה הוא כבר - - -
אורי אורבך: אתם אומרים שהמעבר לאנגלית הוא מהותי לעסקים וההתנגדות וההסתייגות שיש היא יותר ברמת הסמליות או הפטריוטיות או הדאגה לעברית?
אברהם מיכאלי: זאת פרשנות משפטית מהותית.
אורי אורבך: השאלה, האם יש פה דברים מהותיים בעובדה שזה עובר מעברית לאנגלית.
אורי אורבך: אם כן, זאת עוד סיבה להתנגד לזה.
גלי גרוס: נשאלה כאן שאלה משפטית על-ידי היועץ המשפטי של הוועדה בגלל הוראה שאנחנו קבענו, שהנוסח המחייב באותם סעיפים שחולצו ונקבעו בטפסים בעברית, נשאלה שאלה שאנחנו מוכנים לבדוק אותה שוב, לגבי היחס של זה להוראות של חוק החברות שקובעות שהתקנון תקף מיום קבלת ההחלטה באסיפה הכללית.
דוד רותם: אפשר גם לעשות שינוי בתקנה?
גלי גרוס: בוודאי, זה לא דבר שאינו פתיר.
דוד רותם: בשביל להפעיל מנועים עושים את זה.
דוד רותם: אני מבקש את הנתונים.
דנה נויפלד: נביא את הנתונים שאדוני ביקש.
דנה נויפלד: חשוב לי להבהיר שהדבר הזה נעשה לבקשת גורמים בשוק.
דנה נויפלד: זאת אומרת, הכוונה היא להקל, לעזור, לעודד ולא להקשות.
דנה נויפלד: לפי אדוני יוצא שאנחנו מקשים כי אנחנו שולחים אותם לדלוור.
דנה נויפלד: זאת לא הכוונה, זאת ממש לא הכוונה.
דוד רותם: זה שאתם רוצים להקל אין לי ספק.
דוד רותם: אני לא חולק על הנקודה הזאת.
דוד רותם: השאלה, האם אנחנו הסתכלנו עד הסוף.
דוד רותם: הקלנו פה אבל לא חשבנו על הבעיות שיתעוררו בעוד שנתיים כשיהיה איזה סכסוך.
דוד רותם: מישהו יצטרך לתרגם את התקנון הזה מאנגלית לעברית, כי השפה שבה השופטים מדברים וכותבים וחושבים היא בעברית.
דוד רותם: אז הבעיה שמטרידה אותי מה יקרה בעוד כשנתיים כאשר יוגש תקנון באנגלית ועכשיו צריך לפרש אותו.
דוד רותם: כמו שאמרתם, כאשר מתרגמים לעברית יש שינוי במשמעות.
דנה נויפלד: זה גם בעברית.
דנה נויפלד: גם בשפה העברית יש דיונים על משמעות.
דוד רותם: אני מסכים שלפעמים יש בעיות בהבנת השפה העברית.
דוד רותם: אברהם מיכאלי     	עוד לא נכנסנו לדיון מול הבנקים.
דוד רותם: הרי המסמכים האלה כאשר פותחים חשבונות - - -
דוד רותם: יש כאן מישהו מהבנקים?
לבנת קופרשטיין-דאש: אני מאיגוד הבנקים.
לבנת קופרשטיין-דאש: איגוד הבנקים תומך ברעיון הכללי של מעבר, אבל יש לנו כל מיני הסתייגויות פרטניות שאנחנו נדון בהן בהמשך.
דוד רותם: באופן עקרוני אתם בעד.
אברהם מיכאלי: אז אתם מקבלים הרבה עורכי דין אמריקאים, קליטת עליה בבנקים.
לבנת קופרשטיין-דאש: אנחנו משתדלים להקל על המשקיעים, גם הישראלים וגם הבינלאומיים.
דוד רותם: מתי נוכל לקבל נתונים?
יעל אלמוג: נעבוד יחד ונביא את זה.
דוד רותם: על סדר-היום: תקנות ברית הזוגיות לחסרי דת (אגרות), התשע"א-2010.
דוד רותם: זה יום משמח היום.
דוד רותם: בסופו של דבר החוק חוקק, מונה רשם ועם קביעת האגרות החוק יתחיל לפעול ויפתור בעיות לאנשים.
דוד רותם: התקנות הן בעצם בקשה להירשם במרשם.
דוד רותם: היא תהיה באותו גובה של רשם נישואין.
דוד רותם: יהיו הנחות.
דוד רותם: ההנחות הן חשובות כי ההנחות הן לחיילים, סטודנטים, עולים חדשים או לכאלה שזכאים להבטחת הכנסה ושיעור ההנחה הוא 40%.
דוד רותם: טוב עשה משרד המשפטים בכך שקבע את ההנחות האלה.
דוד רותם: זה יום גדול.
דוד רותם: אנחנו מתחילים לפתור בעיה קשה.
דוד רותם: אנחנו נמשיך לפתור את הבעיה הכללית יותר, שאלה של זמן, אבל אנחנו נפתור אותה.
דוד רותם: מישהו רוצה לומר משהו?
דוד רותם: הרשם רוצה להוסיף משהו?
יוסי הרשלר: אני מסתפק.
יוסי הרשלר: אחרי המילים החמות והלבביות האלה, אין לי מה להוסיף.
דוד רותם: אני רוצה לומר לך שיש לך תפקיד שלדעתי הוא מן החשובים במדינת ישראל, כי אתה הולך לפתור בעיה אמיתית שהיא רק על כתפיך.
דוד רותם: אם בעוד זמן ניפגש ואני אראה שכתפיך לא שחו מעט, כי אתה מבין את העומס על הכתפיים שלך ואת הצורך לפתור את הבעיה, אז אנחנו נהיה בבעיה.
יוסי הרשלר: אני מקווה שלא.
דוד רותם: אני מקווה מאוד שלא.
דוד רותם: מי בעד אישור התקנות?
דוד רותם: הצבעה     בעד – רוב נגד – אין נמנעים אין
דוד רותם: פה אחד אושרו התקנות.
דוד רותם: צא לדרך, אדוני.
דוד רותם: תעשה עבודה טובה.
דוד רותם: דע לך שאנחנו תולים בך הרבה תקוות לפתור בעיות אנושיות קשות מאוד.
אברהם מיכאלי: בוקר טוב לכולם, אנחנו פותחים את ישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט בנושא הצעת חוק שירות המדינה (מינויים) (תיקון מס' 14) (מינוי ממלא מקום), התשס"ח-2008.
אברהם מיכאלי: אנחנו מדברים פה בנוסח שהוא כבר אחרי הקריאה הראשונה ואחרי רציפות.
אברהם מיכאלי: מי רוצה להציג את החוק לוועדה, לפרוטוקול, ומה הנסיבות שגרמו לכך שהגעתם למצב הזה שאתם היום עושים את התיקון הזה?
רון דול: אני היועץ המשפטי של נציבות שירות המדינה.
רון דול: האמת, שאנחנו עוסקים בהצעה ממוקדת, טכנית מינהלית בעיקרה.
רון דול: הנושא הוא מינוי זמני, מינוי מחליף לבעל תפקיד שלא יכול לקבל מינוי של קבע.
רון דול: בעל תפקיד לעניין הזה הם מנכ"לים בשירות המדינה, כ-30 פלוס מינוס, ועוד ממלאי משרות בתוספת לחוק, שמספרם בסביבות 100 בסך הכול.
רון דול: החוק הקיים כבר מאפשר את המצב הזה, או את האפשרות, שבין מינויים של קבע ניתן יהיה להטיל את המינוי באופן זמני על עובד מדינה אחר, על מנת שהמדינה לא תישאר במצב שאין ממלא משרה חשובה, בכירה ורגישה.
רון דול: אלא מאי, החוק הקיים, יש לו חוסר בשתי נקודות קטנות: האחת, החוק אומר שהמינוי הזמני או הטלת התפקיד לא יעלו על תקופה של שלושה חודשים.
רון דול: והחוסר השני, שהחוק לא צפה את האפשרות שאדם, ממלא מתפקיד בכיר, ייווצר ממנו למלא חלק מהתפקיד הזה, למשל, במצב של ריבוי עניינים שמתמשך לאורך זמן כל עוד שהוא בתפקיד ומצריך מינוי של מישהו אחר, נוסף, שימלא חלק מאותו תפקיד או פונקציה מסוימת, על מנת להימנע ממצב של ניגוד עניינים.
רון דול: אלה שני הדברים שביקשנו פה לתקן.
אברהם מיכאלי: איך הסתדרנו עד עכשיו?
רון דול: הסתדרנו עד עכשיו בכמה אפשרויות.
רון דול: האחת, אופציה לא טובה, שפשוט בכל שלושה חודשים היו מטילים את זה על עובד מדינה אחר.
רון דול: זה לא טוב למינהל ולשירות לאזרח, אבל לפעמים אין ברירה.
אברהם מיכאלי: למה העבירו מעובד מדינה אחד לעובד מדינה אחר?
רון דול: בחוק הקיים יש מגבלה שהמינוי הזמני לא יעלה על תקופה של שלושה חודשים.
יוסי גוילי: בלי אפשרות הארכה.
רון דול: כביכול בלי אפשרות הארכה, אבל הממשלה, עוד ב-1960 פירשה את המגבלה הזאת שניתן יהיה להאריך את המינוי פעם אחר פעם ללא מגבלה, אך רק לשלושה חודשים בכל פעם.
רון דול: זאת החלטת ממשלה עוד משנת 1960.
רון דול: אין זה פתרון רצוי, כי הוא לא לגמרי מתיישב עם המינהל התקין.
רון דול: עם הזמן גם אלתרנו פתרונות אחרים, אבל באנו לפני כמה שנים והצענו,  הממשלה, משרד המשפטים, נציבות שירות המדינה, חברי ועדת השרים, לתקן את הדבר הזה תיקון מזערי, על מנת ליישב בין החוק לבין המציאות, כי במציאות אף אחד לא מתכוון לזה שיהיה מינוי זמני בתפקיד בכיר כזה, ודאי לא מנכ"ל וגם לא ראשי מערכות גדולות בשירות המדינה.
רון דול: אנחנו מדברים על הממונה על התקציבים, הממונה על התעסוקה במשרד התמ"ת – כל מיני תפקידים בתוספת.
רון דול: ויש צורך להסדיר את הנושא הזה ולאפשר שהחוק יתאים את עצמו לנסיבות.
רון דול: יש סוגים של נסיבות שאפשר להגיד שמינוי של קבע לא תמיד יתבצע בתוך שלושה חודשים או אפילו בפחות.
רון דול: אפשר לתת כמה דוגמאות, למשל, כשהליך המינוי נתקף בתקיפה משפטית – היו מעולם עתירות לבג"ץ, בג"ץ הוציא צו מניעה שמנע מהמשרד להשלים את המינוי או הליך המינוי, ובתקופה הזאת, כל עוד שצו המניעה בתוקף, צריך מילוי מקום.
רון דול: נסיבות מיוחדות אחרות, לדוגמה, תקופת הבחירות.
רון דול: כידוע ברגע שהכנסת מעבירה חוק להתפזרות הכנסת, הנחיות היועץ המשפטי לממשלה קובעות ככלל שלא מבצעים מינויים של קבע בתקופה הזאת ועד להרכבת הממשלה החדשה.
אברהם מיכאלי: כמה זמן נדרש לזה?
רון דול: זה יכול להיות כמה חודשים.
אברהם מיכאלי: כמה חודשים.
אברהם מיכאלי: לא מעבר לזה.
אברהם מיכאלי: כמה זמן צריך ועדת איתור נורמלית?
אברהם מיכאלי: שלושה חודשים, ארבעה חודשים?
רון דול: לא תמיד.
רון דול: הוועדות האלה צריכות זמן לפעול.
רון דול: קודם כול, לפעמים צריך להקים את הוועדה לבחור הרכב, לבדוק שאלות של ניגוד עניינים.
אברהם מיכאלי: בדברים האלה למדתי שככל שמזדרזים יותר, הוועדה פועלת, ואם מושכים זמן, עוברות שנה, שנתיים, מה בוער.
רון דול: ההנחה היא שלאיש אין אינטרס למשוך זמן.
רון דול: זה לא לטובת איש שיש פה מינוי זמני, זה לא לטובת האדם שקיבל את המינוי ולא לטובת אדם שרוצה לעשות את המינוי.
רון דול: אנחנו מדברים על מגבלות שקיימות, זאת המציאות.
רון דול: גם ועדות איתור, עד שמכנסים אותן, עד שהן עושות את המינויים, לפעמים יש 50, 100 מועמדים לתפקיד בכיר כזה, זה לא עניין של פגישה אחת וסיימנו.
רון דול: בכל מקרה, ראינו שכאשר מצרפים את הנסיבות הרגילות לנסיבות המיוחדות עוברים חודשים.
רון דול: היינו עכשיו בבג"ץ על המשרה של ממונה על סחר הוגן במשרד התמ"ת.
רון דול: שנה וחצי היה הצו של בג"ץ.
רון דול: זו דוגמה ייחודית, נדירה, חריגה, אבל עובדה, היא קיימת, ויכולה לחזור על עצמה.
אברהם מיכאלי: מי היה בתפקיד הקודם במשרה הספציפית הזאת?
דורית ואג: לא היה.
רון דול: המשרה הזאת לא היתה.
דורית ואג: היה ממונה על הגנת הצרכן, ולא מעבר לזה.
רון דול: המשרה נוצרה עקב תיקון לחוק.
אברהם מיכאלי: זה לא היה מצב של נבצרות, אלא זו היתה משרה חדשה.
רון דול: היתה משרה פנויה ולא היה ניתן היה לממש אותה, למלא אותה, עד לאחרונה.
דורית ואג: כל מי שבחרו אמרו שהוא נגוע.
רון דול: זה סיפור ארוך.
רון דול: לכן הצענו שניתן יהיה להאריך את המינוי.
רון דול: זה מצריך אישור של תקציב שירות המדינה, של היועץ המשפטי לממשלה והודעה לממשלה עצמה.
רון דול: זאת אומרת, שזה לא יהיה עניין של שגרה, לא עניין של מה בכך.
רון דול: גם הנסיבות הרגילות, כפי שאמרתי, התמשכות הזמן בלבד זו לא סיבה שמצדיקה הארכת המינוי, אלא צריך את שני הדברים ביחד, שיוודאו שפה באמת יש סיבות ייחודיות וחוסר יכולת להשלים את ההליך של מינוי קבע בזמן הנתון.
אברהם מיכאלי: אם אני מבין, אנחנו כרגע מדברים על שלושה סוגים של עובדים שהתיקון הזה יחול עליהם.
אברהם מיכאלי: האחד, שהממשלה רוצה למנות אדם, זה נקרא, "תפקידים מיוחדים".
רון דול: משרות בתוספת.
אברהם מיכאלי: כתוב כך: "עובד מדינה שהוקנתה לו סמכות בחוק אחר שעליו להפעילה בעצמו".
אברהם מיכאלי: זה משהו חדש.
אברהם מיכאלי: עד עכשיו דיברנו על מנכ"לים ועל נבצרות.
רון דול: עד עכשיו דיברנו על- - -
אברהם מיכאלי: סליחה, על מנכ"לים ומינוי ממשלה לתפקידים מיוחדים.
רון דול: עד עכשיו דיברתי על נבצרות להיכנס לתפקיד.
רון דול: אבל החלופה השנייה שמבקשים להתייחס אליה בהצעה הזאת זאת נבצרות חלקית.
רון דול: לדוגמה, הממונה על ההגבלים העסקיים שנכנסה לתפקידה לפני כמה שנים – אני לא מדייק, אני לא רוצה לגלות יותר מדי פרטים – עקב עיסוקים עסקיים של בעלה, נדמה לי, חתמה על הסדר לניגוד עניינים להימנע מטיפול בנושאים מסוימים במשק הישראלי.
רון דול: בנושאים האלה, אם יש צורך במתן צו לפי חוק הגבלים עסקיים, שזו סמכות בלעדית של הממונה על הגבלים עסקיים, אנחנו צריכים למנות מישהו שימלא את מקומה לצורך הנושא הספציפי הזה כפי שהוא מוגדר בהסדר.
אברהם מיכאלי: ברשותך, אני מברך את קבוצת התלמידים שנמצאת פה.
אברהם מיכאלי: מאיפה הגעתם?
תלמידים: מרחובות.
אברהם מיכאלי: אתם משתתפים בוועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, שהיא אחת הוועדות החשובות בכנסת, והיא דנה בסוגים שונים של חוקים.
אברהם מיכאלי: אתם מקשיבים פה לדיון בנושא ספציפי שאולי קצת משעמם אתכם, אבל תבינו במה מדובר מבחינת החשיבות של החוק הזה לממשלה.
אברהם מיכאלי: תהיו שותפים, ולפחות תבינו על מה אנחנו מדברים.
רון דול: אומרים פה שלא עניתי על השאלה הקודמת של אדוני.
רון דול: המשרות של התוספת כוללות גם משרות שעל-פי חוק, המינוי באישור או בסמכות הממשלה.
רון דול: הן המשרות הכי בכירות בעלות סמכויות סטטוטוריות.
יוסי גוילי: הן לא מופיעות בתוספת, כי המינוי כבר קבוע בחוק ספציפי.
אברהם מיכאלי: לכן הבנתי שאנחנו מדברים פה על תיקון של מה שעד עכשיו לא היה, ואתם מרחיבים בדבר נוסף, שהממשלה רשאית למנות מעבר למה שהיה עד עכשיו לפי חוקים ספציפיים לדברים מסוימים.
רון דול: התיקון הזה לא מרחיב את הרשימה.
אברהם מיכאלי: מישהו ממשרד המשפטים רוצה להוסיף עוד משהו?
אברהם מיכאלי: אני שואל שאלה אחת.
אברהם מיכאלי: נבחין בין סוגיה של נבצרות לבין סוגיה של התפנות תפקיד.
אברהם מיכאלי: בהתפנה תפקיד, הממשלה צריכה למנות מישהו במקום, אם זו משרת אמון כמו מנכ"ל, או אם זו משרה שהממשלה ממנה לתפקידים מיוחדים כאלה או אחרים.
אברהם מיכאלי: אם זה לא אמון, זה מישהו מקצועי.
אברהם מיכאלי: לאתר את  המינוי הזה צריך לקבוע מגבלת זמן, כי מצב של זמניות לא טוב, לא טוב לאותו בעל תפקיד שהוא לא יודע אם הוא נשאר בתפקיד או לא, ולא טוב לאותו גוף שהוא אמור לנהל.
אברהם מיכאלי: לאדם זמני קשה לקבל החלטות עקרוניות שמשפיעות לטווח ארוך.
אברהם מיכאלי: לדעתי, פה נצטרך לתת מענה למצב של נבצרות, כשנבצרות יכולה להיות גם מצב אנושי הכי מובן, ויכולה להיות כשאדם לא יכול למלא את תפקידו לתקופה זו או אחרת, אבל הוא יחזור בסוף לתפקידו.
אברהם מיכאלי: ואם אנחנו נבחר מישהו אחר במקומו, אנחנו גם פוגעים באדם וגם פוגעים ביציבות של התפקיד, ויכול להיות שהוא מילא אותו עשרות שנים; ויכול להיות מקרה של אדם שכבר סיים את תפקידו מסיבה זו או אחרת, ומי שאמור למלא את מקומו זה מישהו חדש.
אברהם מיכאלי: אין פה ספק שאותו אחד לא חוזר, אם אני מבין את הסוגיה.
אברהם מיכאלי: אותו אדם לא נבחר מחדש לאותו תפקיד, אז אין פה עניין של פגיעה בו או לא, אלא אם כן מישהו הוציא צו ביניים, ואז בצו ביניים הוא חוזר.
אברהם מיכאלי: הנבצרות שאני מדבר עליה היא נבצרות של אדם שסיים את תפקידו באופן החלטי, ואז אני צריך לחשוב על שתי אפשרויות, או ועדת איתור או מינוי שזה מינוי אמון.
אברהם מיכאלי: אנחנו צריכים לתת מענה לשני המצבים האלה באופן שונה.
אברהם מיכאלי: אנחנו, כוועדה, לא יכולים לאשר שבחוק יהיה כתוב דבר בלתי מוגבל.
אברהם מיכאלי: דבר בלתי מוגבל זה לא טוב, במיוחד בחקיקה.
אברהם מיכאלי: אנחנו מדברים פה בחקיקה שתישאר לטווח רחוק, וכפי שאמרתם במשך הרבה מאוד שנים לא היה מענה לזה.
אברהם מיכאלי: אם אנחנו הופכים את זה כרגע לחקיקה באופן לא תקין, עשינו עוול על עוול.
אברהם מיכאלי: לכן בואו נעשה הבחנה.
אברהם מיכאלי: לגבי נבצרות, מה שאתם מבקשים, שינוי כזה או שינוי אחר, אפשר לקבל ארכה עם מדרגות כאלה או אחרות, ואני מבין שגם היועץ המשפטי היה בקשר אתכם ועשה אתכם תיאום.
אברהם מיכאלי: זה יותר הגיוני שהוועדה תאשר.
אברהם מיכאלי: לגבי מינוי לתפקיד חדש, כשצריך לאתר אדם או למנות, אין שום סיבה שתקבלו תאריך בלתי מוגבל, אלא אם כן, במקרה חריג, כמו זה שעכשיו הזכרת, שהבג"ץ נתן צו ביניים.
אברהם מיכאלי: בשל מקרים חריגים אני לא מוכן בחקיקה לאשר לכם אותו דבר לכל המקרים.
רון דול: יכול להיות שלא אמרתי, יש לנו סיכום עם היועצת המשפטית של הוועדה.
אברהם מיכאלי: הסיכום ביניכם לא מחייבים את הוועדה.
אברהם מיכאלי: הוועדה זו ועדה, ויועץ משפטי זה יועץ משפטי.
אברהם מיכאלי: אצלנו זה יועץ, לא כמו בממשלה שיועץ משפטי קובע לשר מה לעשות.
אברהם מיכאלי: אצלנו בוועדה רק מייעצים.
רון דול: אני רק רוצה להסביר את תהליך החשיבה, כי זה חשוב.
רון דול: קיימנו מספר דיונים, ולא היה פשוט, אבל בסופם הגענו להבנה והסכמה, ואני אסביר למה.
רון דול: עד עכשיו לא הצלחנו, ולדעתי, גם אי-אפשר לעשות הבחנה בפתרון בין נבצרות למילוי משרה קיימת.
רון דול: זאת אומרת, הפתרון צריך להיות עדיין המצב הזה שלא רצוי להאריך את המינוי הזמני.
רון דול: זה לא טוב לאף אחד, אבל צריך להשאיר בידי המינהל לבחון כל מקרה לגופו.
רון דול: וכל כך למה?
רון דול: כי צריך לזכור מה נקודת המוצא.
רון דול: נקודת המוצא היא שאם רוצים מגבלה של זמן, החוק הקיים קובע מגבלה של זמן.
רון דול: הדבר הזה לא סביר, הוא לא הגיוני, הוא לא עומד בתנאי המציאות.
רון דול: ולכן אנחנו במצב שלא נעים לנו שאנחנו מדי פעם מאריכים מינוי, למרות מה שכתוב בחוק עצמו.
רון דול: יש החלטות ממשלה, והסברתי, אבל זה לא מצב רצוי.
רון דול: אם נשנה את המספר שישה חודשים, מה שלא נשים שם, X חודשים, תמיד נמצא את המקרה שמביא לאי-נעימות, כי החיים יותר מורכבים, וודאי כלפי העתיד אף אחד מאתנו לא קיבל את יכולת הנבואה.
רון דול: צריך להוסיף פה, שסיום תפקיד היום על-פי החלטות ממשלה מלפני שנה-שנתיים, אם זה במועד מסוים ולא ניתן להאריך – אני מדבר על הקדנציות וכל השינויים בתפיסה של שירות המדינה – אילו לא היה מצב שיש מועד סופי לביצוע מילוי התפקיד, יכולנו עוד להיות במצב יותר גמיש, אבל אם ב-31 בדצמבר ממלא משרה בכירה חייב לסיים את תפקידו ואין באותו זמן מחליף, המינהל בבעיה, השירות לאזרח בבעיה, וחייבים לפתור את זה.
רון דול: מה שאנחנו מציעים בכל מקרה, גם של נבצרות וגם של סיום תפקיד, כשאנחנו מסתכלים על זה נראה לנו שהמגבלה הנכונה היא שהדברים האלה יחייבו נסיבות מיוחדות, נימוקים מיוחדים, נסיבות מצדיקות וביקורת שיפוטית, פרלמנטרית ומינהלית על ההליכים האלה.
רון דול: זאת ההצעה במשפט אחד.
אברהם מיכאלי: גם בהתחשב בנסיבות שאתם מתארים, אני עדיין לא אאשר לכם לפתור את שתי האפשרויות באותה צורה.
אברהם מיכאלי: עדיין צריך להיות הבדל בין נבצרות לבין מינוי.
אברהם מיכאלי: מינוי עדיין זה בידי אדם, נבצרות, לצערנו, לפעמים זה בידי שמים.
אברהם מיכאלי: אם אדם חולה, אני לא יכול להגיד מתי הוא יבריא.
אברהם מיכאלי: הוא חולה, אלא אם כן בסוף, חלילה, הוא יהיה במצב שהוא כבר לא כשיר לחזור.
אברהם מיכאלי: לגבי נבצרות, הוועדה תתחשב בכך שאי-אפשר יהיה להחליף אדם עד שלא ימצו את כל הבירורים עד הסוף.
אברהם מיכאלי: לגבי מינוי, נקרא את הסעיף, יכול להיות שאני אציע לכם נוסח.
אברהם מיכאלי: תבינו שהוועדה לא מנסה להקשות, הוועדה מנסה למצוא פתרון.
אברהם מיכאלי: אני מתנצל מראש, יש איזה דיון חשוב מאוד בוועדת הכנסת, ואני אעשה הפסקה לעשר דקות.
אברהם מיכאלי: מה שאני רוצה להציע, מצדי, תבחנו גם עם הגורמים שאתם חושבים שצריך להיות אישור שלהם.
אברהם מיכאלי: לגבי נצברות, אני מבין שהסיכום שעשיתם, אפילו עם הייעוץ המשפטי, מקובל עלי, הוועדה גם תאשר.
אברהם מיכאלי: גם בנבצרות תהיה ארכה במדרגות שקבעתם ביניכם, פחות או יותר, ונקרא אותן עוד מעט, וזה מקובל עלי.
אברהם מיכאלי: לגבי המינוי מחדש, הבנתי שאתם רוצים שנשאיר.
אברהם מיכאלי: הוועדה לא תאשר את זה.
אברהם מיכאלי: הוועדה תאשר גג 12 חודשים, כאשר במקרים חריגים, כמו שאתה מתאר, באישור מיוחד, או בבקשה מיוחדת של היועץ המשפטי לממשלה ושר המשפטים ביחד, שיהיו למקרים החריגים האלה.
אברהם מיכאלי: רק אותם נאשר מעבר ל-12 חודשים.
אברהם מיכאלי: לא כל מקרה.
אברהם מיכאלי: אתם רוצים את החופש במקרים הבודדים האלה, וזה יהיה במקרים החריגים, בנסיבות מאוד מיוחדות.
רון דול: אולי ננצל את זה לתאם את הנוסח.
אברהם מיכאלי: אם דיברתם שם במדרגות לגבי נבצרות, אין לי בעיה- - -
אלעזר שטרן: אפשר יותר מזה, כי 12 החודשים שהוצעו היו בכוונה ראשונית שזה יהיה התאריך המקסימלי.
אלעזר שטרן: כרגע הזמן המקסימלי הוא שישה חודשים, ומכיוון שאנחנו יוצרים את המנגנון הזה, אני מציע שנשאיר את השישה חודשים, כמו עכשיו, ובשלב הבא לא נאריך, אפילו ב-12 חודשים.
אלעזר שטרן: השלב הבא, אחרי שישה חודשים, יהיה רק באישור היועץ המשפטי לממשלה.
דין ליבנה: בלי מגבלת זמן עליונה, כשהיועץ המשפטי לממשלה מאשר.
אברהם מיכאלי: אין בעיה, תתאמו את הנוסח.
אברהם מיכאלי: אני חוזר, אני מעריך בתוך עשר דקות, בינתיים תגמרו את הניסוחים שאני אוכל לקרוא, ונתקדם עם זה קדימה.
אברהם מיכאלי: אני עולה לרגע לוועדת הכנסת ואני חוזר.
אברהם מיכאלי: (הישיבה נפסקה בשעה 11:30)     	(הישיבה נתחדשה 11:50)
אברהם מיכאלי: רבותי, אנחנו מחדשים את ישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט בנושא הצעת חוק שירות המדינה (מינויים) (תיקון מס' 14) (מינוי ממלא מקום), התשס"ח-2008, ואמרנו שכרגע נגיע לקריאת החוק.
אברהם מיכאלי: תוך כדי קריאה נראה את הניסוחים שאנחנו מציעים ואחר כך נחליט לגביהם.
אברהם מיכאלי: מי קורא את החוק?
אלעזר שטרן: סעיף 1 – "בחוק שירות המדינה (מינויים), התשי"ט–1959 (להלן – החוק העיקרי), בסעיף 12, הסיפה החל במילים "אולם משנתפנתה" – תימחק.
אלעזר שטרן: "     	אני אסביר את זה ביחד עם סעיף 2.
אלעזר שטרן: שני התיקונים האלה זה תיקון של מחיקת ההסדר המופיע בסעיף 12, שמדבר על מנכ"ל, ובסעיף 3, שמדבר על מינויים באישור הממשלה, והעברתם לסעיף חדש, הוא יהיה סעיף 23א, שהוא יסדיר את כל הנושא הזה במרוכז.
אלעזר שטרן: סעיף 3 – "אחרי סעיף 23 לחוק העיקרי יבוא: (א)	בסעיף זה, "נושא משרה" – מי שנתמנה לפי סעיפים 12 או 23, או עובד מדינה שהוקנתה לו סמכות  שעליו בלבד להפעילה בעצמו.
אלעזר שטרן: "
אברהם מיכאלי: זה הסוג השלישי של אותם עובדים, ועד עכשיו, אני מבין, לא היה לזה מענה בחוק אחר.
יוסי גוילי: אלא אם כן בחוק הספציפי.
אברהם מיכאלי: עד עכשיו עובד מדינה, הוקנתה לו סמכות בחוק אחר שעליו להפעילה בעצמו?
דין ליבנה: אלא אם כן היה הסדר ייחודי בחוק הפרטיקולרי, אז לא היה הסדר, וזה עלול לקרות.
אברהם מיכאלי: אפשר שעדיין לא נתנו מענה לקבוצה הזאת.
עמית מופז: נכון.
אלעזר שטרן: סעיף קטן ב – "(ב) נתפנתה משרתו של נושא משרה או נבצר ממנו להשתמש בסמכותו או למלא את תפקידו - -
אברהם מיכאלי: דילגת "שעליו בלבד".
אלעזר שטרן: כדי שיהיה ברור שמדובר בסמכות ייחודית, סמכות שניתנה רק לאותו בעל תפקיד.
אברהם מיכאלי: התוספת "בלבד", מקובלת עליכם?
עמית מופז: מקובל.
עמית מופז: כן.
אלעזר שטרן: - - רשאי השר שעם משרדו נמנית המשרה (בסעיף זה – השר), למנות אדם אחר שהוא עובד המדינה למלא את מקומו, לתקופה שלא תעלה על שלושה חודשים.
אלעזר שטרן: היתה המשרה משרה לפי סעיף 12, יתייעץ השר עם נציב השירות לפני מילוי ממלא מקום לאותו נושא משרה.
אלעזר שטרן: "  כשמדובר במנכ"לים צריך התייעצות נוספת.
אלעזר שטרן: סעיף קטן (ג), ופה אני אקרא מהנוסח המוסכם שהגענו אליו – "השר רשאי, בהתייעצות עם נציב השירות, להאריך את התקופה האמורה בסעיף קטן (ב) בתקופות נוספות, ובלבד שסך כל תקופת מילוי המקום לא תעלה על שישה חודשים; ואולם רשאי השר, בהסכמת נציב השירות והיועץ המשפטי לממשלה להודיע לממשלה על הארכת תקופת מילוי המקום מעבר לשישה חודשים כאמור, בהתקיים נסיבות מיוחדות המצדיקות זאת, וכל עוד מתקיימות נסיבות מיוחדות כאמור.
אלעזר שטרן: "     	המנגנון שדובר עליו קודם בנוי משני חלקים, גם האישור המיוחד של היועץ המשפטי לממשלה, שבאמת מדובר בנסיבות מיוחדות שמצדיקות את זה, וגם יש פה אקט של שקיפות על-ידי ההודעה לממשלה.
אברהם מיכאלי: שר, נציבות שירות המדינה והיועץ המשפטי לממשלה.
אברהם מיכאלי: אלה שלושת הגורמים שמעורבים בהארכה נוספת מעבר לשישה חודשים.
יוסי גוילי: וזו הסכמה, לא התייעצות.
אלעזר שטרן: בהסכמה של הגורמים האחרים.
אברהם מיכאלי: מה שעשינו כרגע בסעיף קטן (ג)- - -
אלעזר שטרן: הוספנו לזה את אישורו של היועץ המשפטי לממשלה.
אברהם מיכאלי: במקום סעיף קטן (ג) המוצע על-ידי הממשלה אנחנו שמים את הנוסח הזה.
אלעזר שטרן: אנחנו מוסיפים את האישורים.
אברהם מיכאלי: הסעיף קטן (ג) המופיע בנוסח הכחול יורד.
אלעזר שטרן: הוא ישתנה.
אברהם מיכאלי: סעיף קטן (ד) גם מדבר על נבצרות.
אלעזר שטרן: על ניגוד עניינים לגבי עניין ספציפי.
אלעזר שטרן: לא מדובר על נבצרות כללית של אדם חולה או בהשעיה או משהו כזה, אלא כמו הדוגמה שניתנה פה קודם לגבי הממונה על ההגבלים העסקיים.
אברהם מיכאלי: למה שתהיה מגבלה כזאת?
דין ליבנה: פה אדם יכול להיות מנוע מלטפל בעניין מסוים במשך כל תפקידו.
דין ליבנה: אם הגיע, לדוגמה, אדם שעבד בחברה מסוימת לשירות המדינה, הוא מנוע מלעסוק בענייניה של אותה חברה כל עוד שהוא יהיה- - -
אברהם מיכאלי: מדובר בנושא ספציפי.
אלעזר שטרן: לכן נאמר "בעניין מסוים".