GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גלי בן-אור: ננסה לעשות את זה במהירות האפשרית.
גלי בן-אור: זה ייקח לפחות חודש כדי לתאם בין העמדות.
גלי בן-אור: ועדת האגרות הבין המשרדית מתכנסת פעם בחודש.
דוד רותם: מי זאת ועדת האגרות הבין-משרדית?
גלי בן-אור: במינהל הכנסות המדינה.
גלי בן-אור: היא כוללת נציגים של משרדי הממשלה.
גלי בן-אור: אני אבקש חודש לפחות כדי לבחון את הדברים ולראות.
גלי בן-אור: אני לא יכולה להתחייב מעבר לכך.
גלי בן-אור: אני אשמח אם הצו יאושר כפי שהוא.
גלי בן-אור: אני מתחייבת לדווח לאדוני בעוד חודש מה העלו תוצאות הבירור נכון למועד זה.
גלי בן-אור: אם תרצה לקבוע מועד לדיון בצירוף הצדדים אנחנו גם נשמח.
גלי בן-אור: אני מקווה שיהיה בידינו איזה שהוא פתרון כדי להציג בפניכם.
דוד רותם: אין טעם לקיים דיון נוסף.
דוד רותם: אני אאשר את הצו, אבל אני אודיע לשר המשפטים שאישרתי את הצו מתוך הבנה שיעשו השוואה של האגרות כדי לא לפגוע בשוטרים ובסוהרים.
דוד רותם: זה לא מחייב אתכם.
דוד רותם: כך אני הבנתי.
גלי בן-אור: כל עוד כתוב שאני לא התחייבתי זה בסדר גמור.
מורן פרוינד: הנהלת בתי המשפט צריכה לבדוק את העמדה שלה.
גלי בן-אור: זאת עבודת המטה שתיעשה בנוגע לאגרות בשיתוף כל הגורמים בממשלה.
אביגיל שררה: אנחנו מעריכים את ההבנה לגבי המצב הכלכלי והשכר הנמוך של השוטרים והסוהרים.
אביגיל שררה: עורכי הדין שלנו לא כל כך אוהבים את ההחלטה שלנו לעבור לבית משפט לעניינים מינהליים.
דוד רותם: אני אשמח שעורכי הדין שלכם יבואו אלי לפגישה על-מנת שאשכנע אותם.
אביגיל שררה: אנחנו נשמח לקיים את הפגישה הזאת.
אביגיל שררה: אנחנו רוצים להודות לך.
דוד רותם: אני מאשר את הצו פה אחד, בכפוף לכך שהבנתי - מבלי שהתחייבתם - שישוו את האגרות לפלח שנמצא בוועדת ערר.
דוד רותם: בוקר טוב, אני פותח את ישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט.
דוד רותם: על סדר-היום: הצעת חוק     	מכיוון שהגיע חבר סיעת קדימה ואחד המציעים החשובים, חבר הכנסת שי חרמש אנחנו יכולים להתחיל.
שי חרמש: הוא חשוב לא רק בגלל החוק.
דוד רותם: לפי מה שאמר לי חבר הכנסת טלב אלסאנע, בגלל החוק אתה לא חשוב.
טלב אלסאנע: חשוב עד החוק.
דוד רותם: הצעת חוק לתיאום פקודת האגודות השיתופיות.
דוד רותם: אנחנו היום נשתדל לסיים את הדיון.
דוד רותם: אנחנו נתחיל לקרוא את החוק, מי שיש לו הערות יעיר אותן במהלך הדיון בסעיפים.
סיגל קוגוט: מקריאה את הצעת החוק:
סיגל קוגוט: תיקון סעיף 2
סיגל קוגוט: 1. בפקודת האגודות השיתופיות‏ (להלן – הפקודה), בסעיף 2 –     	(1)	אחרי ההגדרה "ועד" יבוא:     	""ועדת ההשגות" – ועדת ההשגות כמשמעותה בסעיף 6ב;     	"ועדת קבלה" – ועדת קבלה כמשמעותה בסעיף 6ב;     	"זכות במקרקעין" – זכות חכירה או זכות חכירה לדורות במקרקעי ישראל כמשמעותם בחוק-יסוד: מקרקעי ישראל‏; לעניין זה, "זכות חכירה" ו"זכות חכירה לדורות" – כמשמעותן בחוק המקרקעין, התשכ"ט–1969‏, לרבות זכות להירשם כחוכר או כחוכר לדורות, זכות של מי שהוא צד לחוזה פיתוח ביישוב קהילתי להירשם כחוכר או כחוכר לדורות לאחר קיום תנאי החוזה, ושכירות לתקופות שבמצטבר עולות על חמש שנים;"     	(2)	אחרי ההגדרה "חבר" יבוא:         	"יישוב קהילתי" – יישוב המאוגד כאגודה שיתופית שהרשם סיווג אותה כיישוב קהילתי כפרי או כאגודה שיתופית להתיישבות קהילתית, או הרחבה של קיבוץ, של מושב שיתופי, של מושב עובדים או של כפר שיתופי, המאוגדת כאגודה שיתופית שהרשם סיווג אותה כיישוב קהילתי כפרי או כאגודה שיתופית להתיישבות קהילתית, והכל בלבד שמספר בתי האב ביישוב או בהרחבה אינו עולה על 500;".
סיגל קוגוט: יש כאן הסתייגויות.
ארז קמיניץ: המספר 500 מתייחס בכל הישוב כולו.
ארז קמיניץ: כך אנחנו הבנו את הדברים.
דוד רותם: אתה אומר שנמחק את ההרחבה.
ארז קמיניץ: בגלל המילה "או" המשמעות שנוצרת היא - - -
סיגל קוגוט: הכוונה היתה שלפי התכנית הישוב יהיה קטן.
ארז קמיניץ: כל הישוב כולו, כולל ההרחבה.
סיגל קוגוט: נבדוק את הנוסח.
שי חרמש: זאת היתה הכוונה שלנו.
שי חרמש: אין הכוונה לספור את זה פעמיים.
חנא סוייד: נכנסתי רק עכשיו ואני מדבר על גודל הישוב.
חנא סוייד: אני מציע שבמקום 500 יהיה 50.
שי חרמש: אפשר לעשות התיישבות בודדים של שניים.
דוד רותם: שי, אני מבקש שלא תפריע לי.
דוד רותם: אני מודיע לך, אין קריאות ביניים.
סיגל קוגוט: יש הסתייגות של סיעת מרצ, שהישוב יהיה 150 בתי אב ולחילופין 200.
סיגל קוגוט: אני מבינה שנוספה עוד הסתייגות.
טלב אלסאנע: גם אני רוצה 50.
טלב אלסאנע: אני מצטרף לכל ההסתייגויות של האגודה לזכויות האזרח.
סיגל קוגוט: הם לא יכולים להגיש, מי שהגיש זה מרצ וג'מאל זחאלקה ועכשיו סוויד.
טלב אלסאנע: אני רוצה להגיש הסתייגות בשמי.
סיגל קוגוט: פשוט תגיד בסעיף כי אנחנו חייבים להצביע.
סיגל קוגוט: מקריאה מהצעת החוק:     "הוספת סעיפים 6ב עד 6ד     	"הקצאת מקרקעין והעברת זכות במקרקעין ביישוב קהילתי     	2. אחרי סעיף 6א לפקודה יבוא:     	6ב.
סיגל קוגוט: (א)     (1)	הקצאת מקרקעין לאדם לשם רכישת זכות במקרקעין ביישוב קהילתי שבו פועלת ועדת קבלה תיעשה לאחר קבלת אישורה של ועדת הקבלה.
סיגל קוגוט: (2)	העברה של זכות במקרקעין שהוקצו לאדם או של זכות במקרקעין שהועברה לפי דין, ביישוב קהילתי כאמור בפסקה (1), תיעשה לאחר שהמעביר קיבל את אישורה של ועדת הקבלה בנוגע לנעבר; הוראות פסקה זו יחולו, בשינויים המחויבים, גם על נעבר המעוניין להעביר את זכותו במקרקעין לאחר.
סיגל קוגוט: (3)	העברת זכות במקרקעין בירושה, בין על פי דין ובין על פי צוואה, ביישוב קהילתי כאמור בפסקה (1), אינה טעונה את אישורה של ועדת הקבלה; ואולם, הוראות פסקה (2) יחולו על יורש, בין על פי דין ובין על פי צוואה, המעוניין להעביר את זכותו לאחר.
סיגל קוגוט: (ב)  (1)	ועדת קבלה של יישוב קהילתי תורכב מחמישה חברים, והם: שני נציגי היישוב הקהילתי; נציג התנועה שהיישוב הקהילתי מסונף אליה או חבר בה, ואם היישוב הקהילתי אינו מסונף לתנועה כאמור או חבר בה או אם התנועה ויתרה על נציגות – נציג נוסף של היישוב הקהילתי; נציג הסוכנות היהודית לארץ ישראל או ההסתדרות הציונית העולמית; נציג המועצה האזורית שבתחום שיפוטה נמצא היישוב.
סיגל קוגוט: (2)	נציג המועצה האזורית בוועדת הקבלה יהיה ראש המועצה האזורית או סגנו, או עובד המועצה שימנו, ובלבד שאינם תושבי היישוב, והוא יהיה יושב הראש".
סיגל קוגוט: זה ההרכב של הוועדה הראשונית.
סיגל קוגוט: ההסתייגויות שיש לגביה: הסתייגויות של מרצ ושל חבר הכנסת זחאלקה.
סיגל קוגוט: או למחוק את הנציג של הסוכנות היהודית לארץ ישראל או ההסתדרות הציונית העולמית.
סיגל קוגוט: מרצ מציעים להוסיף במקומו נציג השירות לעבודה קהילתית במשרד הרווחה.
דוד רותם: נכנס פה אחד שחושב שהוא יכול להפריע כי הוא יושב ראש הוועדה לתעסוקת ערבים.
אחמד טיבי: שלא מחוקקת חוקים נגד יהודים.
דוד רותם: שלא עושה שום דבר.
דוד רותם: פה בוועדה לא מפריעים, חבר הכנסת טיבי.
סיגל קוגוט: הסתייגות בדומה לזאת של ד"ר סוויד?
טלב אלסאנע: יש לי שתי הסתייגויות.
טלב אלסאנע: ראשית, לגבי ההתחלה, העניין של שם הצעת החוק.
טלב אלסאנע: בשם החוק יהיה כתוב: ועדת קבלה לישובים יהודיים בלבד, כל הישובים הקהילתיים.
טלב אלסאנע: לגבי הגדרת ועדת הקבלה וועדת ההשגה.
טלב אלסאנע: לגבי  ועדת הקבלה שמטרתה למיין את התושבים לפי שייכות לאומית ו/או דתית או צבע עור, "כמשמעותה בסעיף 6ב" יימחק.
סיגל קוגוט: טוב, לא משנה.
דוד רותם: הוא מבקש למחוק את זה.
דוד רותם: הוא מסביר שזה - - -
טלב אלסאנע: זה ועדת הקבלה הזאת לצורך החוק הזה, זאת ההגדרה שלה.
טלב אלסאנע: לגבי ישוב קהילתי, לגבי גודל הישוב, עד 50.
סיגל קוגוט: בסדר, אני כותבת גם אותך.
טלב אלסאנע: תיווסף התוספת, בהמשך להגדרה של ישוב קהילתי יירשם שישובים קהילתיים יהיו מבחינת מספר התושבים הנקלטים באופן פרופורציונאלי.
טלב אלסאנע: שיהיו ישובים קהילתיים.
טלב אלסאנע: המטרה בישובים קהילתיים גם לאוכלוסיה הערבית.
טלב אלסאנע: זאת אומרת שחלוקה של ישובים קהילתיים תינתן לצרכי האוכלוסייה - - -
סיגל קוגוט: סליחה, את זה אני לא יכולה להכניס להגדרה.
טלב אלסאנע: בהגדרה כתוב "להתיישבות קהילתית או הרחבה של קיבוצים".
טלב אלסאנע: אנחנו יודעים שאין קיבוצים ערביים במדינת ישראל ואנחנו יודעים שאין מושבים שיתופיים ערביים בישראל וגם אין מושב עובדים או כפר שיתופי.
טלב אלסאנע: אין כפר שיתופי שמאוגד באגודה השיתופית שהרשם סיווג אותה כישוב קהילתי כפי או כאגודה שיתופית להתיישבות קהילתית.
טלב אלסאנע: על-פי כל הקריטריונים האלה, אז אנחנו מכניסים אך ורק הגדרה של מושגים שקיימים אך ורק למגזר היהודי.
טלב אלסאנע: אלא אם תציגי לי שיש קיבוץ ערבי שאני לא יודע על קיומו, או מושב שיתופי ערבי שאני לא יודע על קיומו או מושב עובדים או כפר שיתופי ערבי שאני לא יודע על קיומו.
סיגל קוגוט: מה שזה אומר – סיגל, סליחה, יש לי בקשה.
סיגל קוגוט: אבל זה לא ממן העניין.
דוד רותם: סליחה, אני לא נגרר ולא מתכוון להיגרר לפרובוקציות.
טלב אלסאנע: איזה פרובוקציות?
סיגל קוגוט: גם לשיטתך, כל מה שהחוק הזה אומר הוא שכשיש מקומות כאלה ומישהו ערבי רוצה להתקבל אליהם, למקומות האלה שאתה אומר שאין אותם היום לאוכלוסיה הערבית, יחול החוק הזה.
סיגל קוגוט: זה לא אומר אם יש או אין ואיפה יש או אין.
טלב אלסאנע: בשורה האחרונה, החוק הזה מאפשר הקמת – תסכימי איתי שכל ההגדרות הקיימות קיימות אך ורק במגזר היהודי, זאת עובדה.
טלב אלסאנע: לכן החוק הזה, שיאפשר ישובים בעלי גוון מיוחד, יחול אך ורק לגבי ישובים יהודים וימנע את כניסתם של תושבים ערביים.
טלב אלסאנע: זאת אומרת, אם חושבים לאיזה ישובים הוא יכול ואיפה הוא יכול, אז כולנו יודעים מה המכנה המשותף של תושבי אותם ישובים.
טלב אלסאנע: יש צורך בתחולה שוויונית, אז יש צורך בהקמת קיבוצים ערביים, הקמת ישובים קהילתיים ערביים כדי - - -
דוד רותם: תקים.
טלב אלסאנע: - - כדי שגם לחוק תהיה תחולה לא רק יהודים ותמנע כניסה של ערבים, אלא אפשר להגיד שיש ישוב קהילתי ערבי ויהודים לא יכולים להיכנס אליהם.
טלב אלסאנע: את זה אנחנו לא רוצים, אנחנו רוצים שכל אזרח בתור אזרח יתקבל באופן ענייני.
טלב אלסאנע: אבל ההגדרות שקיימות מה זה ישוב קהילתי, כוללת מושגים ומאפיינים שחלים אך ורק לגבי היהודים.
דוד רותם: תנסח בבקשה את ההסתייגות שלך.
טלב אלסאנע: לגבי סעיף 6ב(ב), אני לא הבנתי מה הצורך בייצוג של נציג הסוכנות היהודית לארץ ישראל או ההסתדרות הציונית.
טלב אלסאנע: אלה נציגים של גופים שנמצאים בחוץ לארץ.
טלב אלסאנע: אנחנו מדברים על ישובים בתוך המדינה.
טלב אלסאנע: אם ובהנחה שהישוב הוא ערבי מה צריך – זאת אומרת, כל ערבי צריך לקבל ברכה של הסוכנות היהודית?
דוד רותם: תנסח את ההסתייגות שלך.
טלב אלסאנע: לדעתי שני המושגים האלה מורידים את עלה התאנה מעל החוק, חושפים את כיעורו ומראים שמדובר בחוק גזעני שבא לעשות סלקציה על רקע לאומי.
דוד רותם: אמרת, גמרנו.
דוד רותם: בתקשורת יהיה כתוב שהחוק הוא גזעני.
טלב אלסאנע: אתה מפריע לי.
דוד רותם: אני אפסיק אותך, אני אקח לך את רשות הדיבור.
דוד רותם: אתה רוצה לנסח את ההסתייגות שלך?
דוד רותם: נא לנסח את הסתייגות בלי הרצאה.
טלב אלסאנע: לא, אני מסביר ומנמק את ההסתייגות.
דוד רותם: אתה לא מנמק.
דוד רותם: תגיד לי קודם מה ההסתייגות שלך.
דוד רותם: מה אתה רוצה שיהיה כתוב?
טלב אלסאנע: אתה לא תפעיל טרור.
טלב אלסאנע: אני מנמק את הטיעון.
טלב אלסאנע: מספיק החוק העלוב שלך הזה.
טלב אלסאנע: כל יום אתה מביא הצעת חוק אחרת יותר גרועה מהשנייה.
דוד רותם: עכשיו אתה רוצה לנסח את ההסתייגות שלך?
טלב אלסאנע: עצם העובדה שבהרכב הוועדה מוסיפים שני הנציגים האלה - - -
דוד רותם: חבר הכנסת טלב אלסאנע, תאמין לי, אתה לא תגרור אותי, אני פשוט אפסיק את רשות הדיבור.
טלב אלסאנע: אני אבקש להוריד את שני הנציגים האלה מהוועדה, הם לא רלוונטיים, הם לא ענייניים, אלא אם אתה רוצה שהוועדה תהיה בהרכב מסוים, אז תגיד שגם נציגי ישראל ביתנו יהיו חברי ועדת הקבלה, שיבדקו את המצע הפוליטי, למי כל אחד הולך לבחור.
טלב אלסאנע: לכן אני מבקש הסתייגות להוריד את שני הסעיפים האלה.
אחמד טיבי: תודה אדוני.
אחמד טיבי: שאלה לסדר.
אחמד טיבי: בגלל שאני לא חבר הוועדה אני שואל האם את הסתייגויות צריך להגיש קודם בכתב ואחר-כך לנמק אותן בעל-פה תוך כדי דיון או שאפשר להקריא?
דוד רותם: חבר הכנסת טיבי, אתה יכול לעשות מה שאתה רוצה.
דוד רותם: אתה רוצה להגיש את ההסתייגויות עכשיו, תגיש את ההסתייגויות עכשיו.
דוד רותם: אתה רוצה להגיש אותן בכתב, תגיש אותן בכתב.
דוד רותם: לפני ההצבעה אני צריך לקבל את ההסתייגות כדי שאני אוכל להצביע.
חנא סוייד: הכול דמוקרטי.
דוד רותם: אתה רשאי להגיש מתי שאתה רוצה.
אחמד טיבי: מייד צדה אזני את מה שאמר חבר הכנסת סוויד.
אחמד טיבי: הנוהג שלך הוא באופן דמוקרטי חופשי.
דוד רותם: לחלוטין, מתי שאתה רוצה.
דוד רותם: יש לי כמה נהלים דמוקרטיים.
אחמד טיבי: אני מלא הערכה.
אחמד טיבי: אז אני אעביר אותם בכתב ואחר-כך, אם תרצה, אני אנמק אותן או שנצביע.
אחמד טיבי: זאת היתה הערה לסדר, זכות הדיבור תישמר לי לאחר-כך.
דוד רותם: זכות הדיבור תהיה כשתגיש את ההסתייגויות ותנמק אותן.
דב חנין: אנחנו כבר בדיון שאני לא זוכר את מספרו.
דב חנין: את עמדתי העקרונית לגבי החוק הבעתי ואני נשאר איתה.
דב חנין: אני חושב שהחוק הזה הוא חוק רע, מזיק ופוגע ואין בו שום דבר חיובי או שום ערך חיובי שהוא בא להגן עליו.
דב חנין: אבל, כיוון שרוב חברי הוועדה אינם בדעתי, אני באתי היום לא בכדי לחזור ונסות ולשכנע אתכם באותם דברים שלא הצלחתי בפעם הקודמת, את זה אני אנסה אולי במליאה, אלא להציע שורה של הסתייגויות ענייניות לחלוטין ונקודתיות.
דב חנין: אני מבקש לשכנע אתכם שדברים מסוימים שאתם רוצים לקדם בחוק אולי תצליחו לקדם מבלי לייצר פה פגיעות חזקות מידי.
דב חנין: אני רוצה להתחיל מהסוף.
דב חנין: סעיף איסור האפליה, סעיף 6ג רבתי, סעיף קטן ג' - - -
דוד רותם: סליחה, חבר הכנסת חנין עדיין לא הגענו לסעיף הזה.
דוד רותם: את הנייר שאתה מחזיק ביד יש לכולנו.
דב חנין: זה לא מה שכתוב בנייר, הנייר רק משמש אותי - - -
דוד רותם: השאלה האם לא כדאי לעשות כמו שעושה חבר הכנסת אחמד טיבי.
דוד רותם: תכתוב את ההסתייגויות שלך - - -
דב חנין: לא, אני יכול לומר אותן בעל-פה.
דב חנין: הן כולן ברורות ומנוסחות.
דוד רותם: עוד לא הגענו לסעיף 6(ב)(ג).
דוד רותם: אם אתה רוצה להסתייג על משהו שכבר דיברנו עליו - - -
סיגל קוגוט: דיברנו על גודל הישוב ועל הרכב ועדת הקבלה.
דב חנין: לגבי גודל הישוב והרכב ועדת הקבלה.
דב חנין: אני חושב שגודל הישוב שאנחנו צריכים להגביל בו את העבודה של ועדות הקבלה הוא 100 בתי אב.
חנא סוייד: דב, אנחנו הצענו 50.
דב חנין: אז לחילופין.
דב חנין: אני מציע הצעה של 50 ולחילופין 100.
דוד רותם: יש 50, יש 200, יש 5. טלב אלסאנע רוצה 5.
טלב אלסאנע: לא, 50.
טלב אלסאנע: אל תעוות את דבריי.
דב חנין: אני מצטרף להצעה של 50 ולחילופין מציע את ההצעה של 100.
דב חנין: בעניין הרכב ועדת הקבלה אני מציע להשמיט את נציג הסוכנות היהודית לארץ ישראל או ההסתדרות הציונית העולמית.
דב חנין: לדעתי, אין להם שום מקום בוועדת קבלה, אין להם שום מעמד ואין שום סיבה שהם יהיו שם.
דב חנין: לעומת זאת, הוקמה בחוק נציבות שוויון הזדמנויות, שאמנם עד היום לא עסקה בתחום הזה כי התחום הזה הוא חדש, תחום האפליה בקבלה לישובים.
דוד רותם: נדמה לי שנציג השוויון לאנשים עם מוגבלות.
דב חנין: לא, לא.
דב חנין: נציב שוויון הזדמנויות בתעסוקה.
אחמד טיבי: זאת הצעת חוק של חבר הכנסת טיבי.
אחמד טיבי: היא עברה בהסכמת הממשלה.
דב חנין: אני מציע שהחוק יתקן את שמה של הנציבות וירחיב את תחומי פעולתה כך שנציג של נציבות שוויון הזדמנויות בתעסוקה ייכלל גם בוועדת הקבלה.
דב חנין: אלה הסעיפים שבהם דנתם עד אתה.
דוד רותם: חבר הכנסת סוויד, בבקשה.
חנא סוייד: ראשית, אדוני היושב ראש, הצעה לסדר.
חנא סוייד: אמרת שאתה לא מתכוון להיגרר לפרובוקציות בדיון הזה.
חנא סוייד: אני רק רציתי להגיד לך שכל החוק הזה הוא פרובוקציה אחת גדולה.
דוד רותם: תודה רבה, ההצהרות הפוליטיות נגמרו.
שי חרמש: יש לכם תרומה לזה, חנא.
דוד רותם: שי, אל תעזור לי.
דוד רותם: חבר הכנסת סוויד, רצית להציע הצעה לסדר?
חנא סוייד: תשמע מה שאני אומר.
חנא סוייד: אני מקדים על-מנת להתייחס באופן נקודתי.
אחמד טיבי: יכול להיות שהוא ישכנע אותך.
טלב אלסאנע: אתה חולק על דבריו שזה חוק פרובוקטיבי כולו מתחילתו ועד סופו?
שי חרמש: עשיתם אותו פרובוקטיבי בהצלחה רבה.
דוד רותם: חבר הכנסת שי חרמש, אתה לא מבין.
דוד רותם: טלב אלסאנע צריך שיהיה כתוב שגם הוא אמר.
דוד רותם: אז אל תחזור על מה שאומר טיבי, תגיד את הדברים קודם.
חנא סוייד: אני אגיד שהחוק הזה הוא פרובוקציה אחת גדולה והוא מתנהל תחת הכותרת של חוסר תום לב.
חנא סוייד: אנחנו יודעים שכולם כאן, היוזמים של החוק הזה מתכוונים למשהו ומנסים לדבר במונחים אחרים לגמרי.
חנא סוייד: זה חוסר תום לב מוחלט מה שקורה כאן.
חנא סוייד: באופן נקודתי, בקשר ל-6(ב)א2.
דוד רותם: אני מוכרח לומר לך שאשתי לא יודעת מה אני באמת חושב אבל אתה כנראה כן.
חנא סוייד: אני יודע, כן.
חנא סוייד: במקרה הזה אני בהחלט יודע.
אחמד טיבי: בוא לא נפתח את הנושא הזה, אדוני.
דוד רותם: מה, של אשתי?
אורי אורבך: אשתך לא, אבל אשתו של מישהו אחר יודעת.
שי חרמש: אתה באמת חשוב שאכפת לנו מה אשתך חושבת עליך?
דוד רותם: לטיבי כן.
חנא סוייד: בקשר לפסקה 6ב(2).
חנא סוייד: יש כאן דיבור על העברה של זכות במקרקעין שהוקצו לאדם או של זכות במקרקעין שהועברה לפי דין.
חנא סוייד: אני רוצה להודיע לך, אדוני היושב ראש, שיש בחלק מהישובים הקהילתיים בגליל, שאני מכיר אותן, אדמות פרטיות.
חנא סוייד: יש משפחות ערביות ששכחו להפקיע להן את האדמות שלהן והאדמות שלהן נמצאות בתוך הישוב.
חנא סוייד: נניח שאדם כזה רוצה למכור את הקרקע שלו.
ארז קמיניץ: החוק הזה לא חל עליו, תראה את ההגדרה.
דוד רותם: חבר הכנסת סוויד, תראה את ההגדרה של זכות במקרקעין.
דוד רותם: הוא מדבר על מקרקעין של מקרקעי ישראל ולא על שום דבר אחר.
חנא סוייד: אתה מדבר על אדמה בחכירה.
דוד רותם: אבל זה לא מקרקעי ישראל.
ישראל חסון: אדוני היושב ראש, אם ממילא אם אנחנו תחת הכותרת של  פרובוקטיביים, אז בוא נכניס גם את זה.
דוד רותם: חבר הכנסת חסון, תעשה לי טובה גם אתה אל תעשה לי פה פרובוקציות.
דוד רותם: יש לי מספיק עם השב"כ.
ישראל חסון: זאת לא זכות ששמורה לי.
דוד רותם: אין לך זכות כזאת.
חנא סוייד: בכל זאת, אני חושב שההגדרה, כפי שאתם אמרתם כאן, לא מכסה את הקטע הזה.
חנא סוייד: אני שואל: על- פי הפסקה הזאת, אדם שיש לו קרקע פרטית בתוך גבולות הישוב.
חנא סוייד: הפעולות שהוא צריך לעשות בקרקע שלו, אם זה בתכנון ובניה ואם זה במכירה או בחכירה או החכרה של הקרקע.
חנא סוייד: האם הפעולות האלה צריכות להיות לפי החוק הזה או לא?
ארז קמיניץ: החוק לא חל על קרקע פרטית, הוא חל רק על מקרקעי ישראל.
חנא סוייד: הוא חל על הישוב הקהילתי.
ארז קמיניץ: תסתכל בסעיף ההגדרות, יש הגדרה של זכות במקרקעין.
ארז קמיניץ: הגדרה של זכות המקרקעין נוגעת רק למקרקעי ישראל.
ארז קמיניץ: אם לאדם יש זכות בעלות בקרקע והקרקע היא קרקע פרטית, החוק לחלוטין לא חל עליו.
חנא סוייד: תראה, זכות חכירה וזכות חכירה לדורות כמשמעותן בחוק המקרקעין - - -
ארז קמיניץ: אבל תסתכל בהתחלה.
חנא סוייד: מה בהתחלה?
חנא סוייד: אני אסתכל איפה שאני רוצה.
ארז קמיניץ: צריך לקרוא את ההגדרה.
סיגל קוגוט: ההגדרות כולן חלות, לא רק אחת מהן.
ישראל חסון: ארז, אתה נכנס לקבוצת סיכון של מפלים, דיר באלאק.
דוד רותם: סליחה, אני מבקש ממך.
ישראל חסון: לא הקשבת לדו-שיח שהיה פה.
ישראל חסון: עזרתי להתנהלות הדיון, חבר הכנסת רותם.
ארז קמיניץ: חבר הכנסת סוויד, זכות חכירה וזכות חכירה לדורות במקרקעי ישראל ומשמע שלא מדובר אפילו לא בזכות חכירה בקרקע פרטית.
ארז קמיניץ: אפילו לב' יש בעלות על הקרקע וא' חוכר של הקרקע שלו, החוק הזה אינו חל על הסיטואציה הזאת.
ארז קמיניץ: מדברים רק על זכות חכירה או זכות חכירה לדורות ממנהל מקרקעי ישראל.
ארז קמיניץ: כאשר מבקשים להעביר את הזכות הזאת, אז החוק הזה רלוונטי.
ארז קמיניץ: כאשר המנהל מקצה לראשונה או מי שהקצו לו את הקרקע מבקש להעביר את הקרקע שוב.
ארז קמיניץ: על הסיטואציות האלה החוק חל ולא על סיטואציות של קרקע פרטית.
ארז קמיניץ: זה מובהר לחלוטין לפי ההגדרות.
ארז קמיניץ: דבר נוסף, אין קשר לבקשה להיתר ולדברים מהסוג הזה משום שהחוק לא מדבר על פעולות משפטיות אחרות בקרקע אלא רק פעולה של העברה.
חנא סוייד: אני, בכל אופן, מבקש שהקטע "תעשה לאחר שהמעביר יקבל את אישורה של ועדת הקבלה בנוגע לנעבר" ימחק.
דוד רותם: הוא מבקש למחוק את הסעיף הזה כי הוא אומר דבר פשוט: אני לא רוצה שיהיה דבר כזה.
דוד רותם: זה לגיטימי.
סיגל קוגוט: כן, אבל אסור שהסתייגות תשלול את החוק.
דוד רותם: הוא שולל את החוק, זאת הכוונה.
סיגל קוגוט: לא, אבל על זה מצביעים נגד במליאה.
סיגל קוגוט: בסדר, תישאר דלתא.
ארז קמיניץ: יש לי הערות ואני מקווה שהן ניסוחיות.
ארז קמיניץ: לגבי סעיף 6ב' רבתי (א)(3).
ארז קמיניץ: יש פה התייחסות מיוחדת לירושה והיא מתייחסת גם למצב של העברה לפי דין.
ארז קמיניץ: לכאורה העברה לפי דין מקבלת כבר התייחסות - - -
סיגל קוגוט: הירושה זה משהו אחר.
סיגל קוגוט: העברה לפי דין אחרת זה נאמן.
דוד רותם: ירושה על פי דין או בירושה על-פי צוואה.
ארז קמיניץ: אני מבקש להבהיר שגם נאמן בפשיטת רגל מקבל את הזכות.
ארז קמיניץ: אם הוא צריך אחר-כך למכור, אין בעיה, הוא מקבל את הזכות ללא ועדת קבלה כי יש לזה השלכות.
סיגל קוגוט: זאת הכוונה.
סיגל קוגוט: לא על הנאמן אלא רק אם הוא מעביר את זה לאחר.
ארז קמיניץ: אם הנאמן מעביר אין בעיה.
דוד רותם: זה תיקון שביקשו אנשי עתיד משגב.
ארז קמיניץ: לגבי סעיף קטן ב(1).
ארז קמיניץ: כתבנו פה: "שני נציגי הישוב הקהילתי ואולי גם נציג שלישי".
ארז קמיניץ: אני שואל, וזה קשור להגדרות של ישוב קהילתי.
ארז קמיניץ: אני חושב שלא התייחסנו לשאלה מה קורה אם אנחנו עוסקים בהרחבה.
ארז קמיניץ: יכולות להיות שתי אגודות, אגודה של הישוב המקורי ואגודה של ההרחבה.
ארז קמיניץ: הואיל ואת ההרחבה הכנסנו בסעיף ההגדרות תחת הישוב הקהילתי, נוצר חוסר בהירות ביחס לנציגים.
ארז קמיניץ: האם אנחנו לוקחים את הנציגים מהאגודה של הישוב המקורי או מהאגודה להתיישבות קהילתית?
קריאה: מדובר באגודה להתיישבות קהילתית.
סיגל קוגוט: אני חושבת שזה ברור.
ארז קמיניץ: אם זה ברור, אז אין בעיה.
ארז קמיניץ: בסעיף ב(2) השאלה מי ממנה?
ארז קמיניץ: נציג המועצה האזורית בוועדה יהיה יושב ראש המועצה האזורית, זה בסדר.
ארז קמיניץ: סגנו, זה גם בסדר.
ארז קמיניץ: "או עובד המועצה", אני חושב שכדאי לכתוב "שימנה ראש המועצה" או משהו כזה.
דוד רותם: לא, ראש המועצה או סגנו ימנו.
סיגל קוגוט: לא אכפת לי שזה יהיה ראש המועצה.
דוד רותם: בסדר, "שימנה ראש המועצה".
דבי גילד-חיו: אני רוצה לשאול משהו.
דבי גילד-חיו: נניח בקיבוץ כשיש הרחבה זה משהו טכני.
דבי גילד-חיו: אז בפעם הראשונה שבוחרים אנשים – אין בהרחבה מישהו שיכול להיות חבר ועדה.
אורי זליגמן: יש.
אורי זליגמן: כשעושים את ההרחבה, קודם כל חבר הקיבוץ הם חברי האגודה.
אורי זליגמן: אחר-כך שמצרפים, מצטרפים האחרים, אז זה בסדר.
חנא סוייד: לגבי המינוי של שני החברים שימנה ראש המועצה בהסכמת מועצת המועצה.
דוד רותם: מליאת המועצה.
דוד רותם: בסדר, רשמנו את ההסתייגות.
דוד רותם: אנחנו עוברים לסעיף קטן ג'.
דוד רותם: מקריא:     "(ג)	סירבה ועדת הקבלה לבל מועמד ליישוב הקהילתי, תמציא לו החלטה מנומקת בדבר סירובה.
דוד רותם: אין הערות, אני ממשיך.
דוד רותם: מקריא:     "(ד)	המועמד והיישוב הקהילתי רשאים להגיש השגה על החלטת ועדת הקבלה לוועדת ההשגות".
דוד רותם: (ה)	ועדת ההשגות תורכב מחמישה חברים, והם: איש ציבור בעל השכלה בתחומי המשפט, העבודה הסוציאלית או מדעי ההתנהגות שימנה שר המשפטים, והוא יהיה יושב הראש; רשם האגודות השיתופיות או סגנו; עובד רשות מקרקעי ישראל; עובד משרד הרווחה והשירותים החברתיים; עובד משרד החקלאות ופיתוח הכפר.
דוד רותם: (ו)	ועדת ההשגות רשאית לבטל את החלטת ועדת הקבלה, לאשרה או להחזיר את הנושא לדיון מחודש בפני ועדת הקבלה.
דב חנין: אני מציע להחיל על ועדת ההשגות את ההוראות בדבר ייצוג הוגן.
דב חנין: זאת אומרת, שוועדת ההשגות תהיה חייבת לכלול בהרכבה לפחות נציג אחד, בין למיעוט הערבי הפלסטיני שחי בישראל - - -
שי חרמש: מה זה פלסטיני, אני לא מבין?
שי חרמש: אזרח ישראלי.
דב חנין: אזרח פלסטיני שחי בישראל.
שי חרמש: ואם הערבי לא פלסטיני?
יצחק וקנין: הוא חייב להוסיף פלסטיני.
יצחק וקנין: אם הוא לא יגיד את זה, הוא לא עשה כלום.
שי חרמש: אזרח מדינת ישראל.
דוד רותם: הוא ינמק את ההסתייגות שלו בלי שאף אחד יפריע לו ויתווכח איתו.
דוד רותם: אחר-כך תעשה שימוש עם האצבע ולא עם הפה.
דב חנין: מבחינת הניסוח, אני מבקש שהניסוח יהיה בדרך של אפליה להוראה שנמצאת בחוק החברות, אם אני לא טועה.
סיגל קוגוט: תגיד את התוכן.
דב חנין: התוכן הוא: הכנסת כללי הייצוג ההוגן, כאשר מבחינתי חסרים שני ההיבטים שלהם, גם ההיבט הלאומי וגם ההיבט המגדרי, על הרכבה של ועדת ההשגה.
דב חנין: לא יתכן שוועדת השגה לא תכלול נציג של המיעוט הלאומי, שוועדת ההשגה לא תכלול נציגי נשים ולכן הרכבה צריך לשקף גם את המימד הזה.
דוד רותם: האם אפשר למנות אישה ערביה כדי לצאת ידי חובה?
אחמד טיבי: זה מה שעושים היום בחברות ממשלתיות.
אחמד טיבי: בוועדת ההשגות, אחד מחברי הוועדה יהיה נציג משרד מבקר המדינה.
דוד רותם: במקום מי?
ישראל חסון: בשום אופן.
דוד רותם: חבר הכנסת חסון, מה זה בשום פנים ואופן?
דוד רותם: יש לך אצבע?
דוד רותם: תשתמש בה היום.
דוד רותם: עזוב, הוא רוצה ככה.
דב חנין: בראש ועדת ההשגות ימונה שופט מחוזי בדימוס שימונה על-ידי שר המשפטים.
אחמד טיבי: אדוני, במקום עובד רשות מקרקעי ישראל, כאשר יושב ראש ועדת ההשגות יהיה שופט בדימוס.
טלב אלסאנע: לגבי ועדת ההשגות.
יצחק וקנין: אני חושב שנשיא המדינה יהיה.
דוד רותם: גם אתם אל תפריעו לי.
טלב אלסאנע: יש חשיבות רבה למתן זכות הטיעון.
טלב אלסאנע: זאת אומרת, תינתן הזדמנות לנפגע גם להופיע וגם להעלות  את טיעוניו ולא רק שהוא יכול להגיש והם יכולים לתת החלטה ללא נוכחותו.
טלב אלסאנע: זכות טיעון תינתן בפני הוועדה.
דוד רותם: אין לי בעיה עם זה אם כי אני חושב שזה מכוח החוק.
דוד רותם: תמיד אתה צריך לאפשר זכות טיעון.
טלב אלסאנע: למשיג יש זכות להופיע ולהעלות את הטענות.
טלב אלסאנע: זה גם פרק הזמן כדי שנדע תוך הזמן שמגיש, דנים, מחליטים.
טלב אלסאנע: כל הדבר הזה הוא לא ברור.
דוד רותם: אם אני מבין נכון, אתה מבקש שתישמר זכות הטיעון.
טלב אלסאנע: הדבר הנוסף העניין של הרכב הוועדה.
טלב אלסאנע: הרי הוועדה הזאת היא ועדה שיפוטית
דוד רותם: מעין שיפוטית.
טלב אלסאנע: בהרכב שלה צריך לעשות את האיזון הראוי.
טלב אלסאנע: חשוב מאוד שהיושב ראש יהיה שופט בדימוס.
טלב אלסאנע: הדבר השני, מאחר וגם מנהל מקרקעי ישראל וגם אנחנו יוצאים מתוך הנחה, משרד החקלאות, פיתוח הכפר, כולם יהיו מהמגזר היהודי.
טלב אלסאנע: החשש שלנו שהחוק הזה יפגע באוכלוסיה הערבית בתוך מדינת ישראל.
טלב אלסאנע: חשוב מאוד שהצדק גם ייראה וגם יעשה.
טלב אלסאנע: לכן חשוב לציין שבהרכב הוועדה יהיה ייצוג של האוכלוסייה הערבית.
טלב אלסאנע: אני מצטרף גם להסתייגות בעניין הנשים.
דוד רותם: הם כבר אמרו את זה.
טלב אלסאנע: זאת הסתייגות שלי.
טלב אלסאנע: מותר לי להעלות הסתייגות בשמי, אז אני מעלה הסתייגות בשמי ואל תפריע לי.
דוד רותם: בפעם הבאה אני אתן לך ראשון.
טלב אלסאנע: לא בהכרח, כי בהסתייגות כל אחד נרשם.
חנא סוייד: אני מציע שבמקום עובד החקלאות ופיתוח הכפר יהיה עובד משרד המשפטים.
שי חרמש: גם מבקר המדינה.
דוד רותם: שי חרמש, אני לא מרשה לך לדבר.
שי חרמש: אתה מדכא פה מיעוט.
דוד רותם: אני מדכא פה מיעוט ואני אדכא אותך עד הסוף.
דוד רותם: אתם באמת רוצים את זה לעוד שנתיים?
ארז קמיניץ: הערות פרוצדוראליות לעניין ועדת ההשגות.
ארז קמיניץ: ראשית, בסעיף קטן ו' המנוסח לכאורה עולה ממנו שהוועדה לא יכולה להחליט החלטה במקום החלטה של הוועדה.
סיגל קוגוט: נוסיף.
ארז קמיניץ: כמו בסעיף 18.
ארז קמיניץ: הערות נוספות.
ארז קמיניץ: אנחנו חושבים שצריך לקבוע בחוק את האכסניה של ועדת ההשגות, איפה היא תהיה.
ארז קמיניץ: כרגע לא ברור איזה משרד.
סיגל קוגוט: זה הולך תמיד לפי היושב ראש.
ארז קמיניץ: הוא איש ציבור.
סיגל קוגוט: אבל מי ממנה אותו?
ארז קמיניץ: אני לא בטוח שזה לפי הממנה.
סיגל קוגוט: אז תאכסנו את הוועדה.
ארז קמיניץ: עד היום זה היה פה.
סיגל קוגוט: אבל למה לכתוב את זה בחוק?
סיגל קוגוט: מישהו אומר לכם איפה היא תשב?
ארז קמיניץ: יש לזה השלכה פנים משרדית, פנים ממשלתית.
סיגל קוגוט: אבל למה החוק מפריע לכם להחליט בעניין הזה מה שאתם רוצים?
דוד רותם: ארז, אתם רוצים שאנחנו ננהל גם את הממשלה?
סיגל קוגוט: למה החוק מפריע לך?
ארז קמיניץ: אז תעשה את זה, למה לכתוב את זה?