GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
תמי סלע: נכון, אבל אולי צריך איזושהי הוראה לגבי פיקוח, שצריך להתקיים איזשהו פיקוח על עבודת החוקרים.
דוד רותם: זה צריך.
תמי סלע: הוראה אחרת שצריך לנסח אותה.
דנה נויפלד: אבל לא ההוראה הזאת.
תמי סלע: לא את זאת.
תמי סלע: זאת מדברת על הפיקוח על העבודה במשרד שלו.
ענת הר אבן: הוועדה הממנה.
דוד רותם: לא, אני רוצה פיקוח של ההוצאה לפועל על החוקרים האלה.
דנה נויפלד: מה תוכן הפיקוח?
דוד רותם: שהאיש ממלא את תפקידו, שכאשר קובעים ב-4 הוא מגיע ב-4 ולא ב-5 וחצי, שהוא אכן שואל את השאלות הנכונות, שהוא לא חוגג.
דוד רותם: צריך להיות איזשהו פיקוח.
ענת הר אבן: כל הסדרי הפיקוח נקבעו בתוך התקנות גופן, שמנהל הלשכה יכול להיות נוכח בחקירה עצמה.
דוד רותם: זה לא מספיק שהוא נוכח בפנים.
תמי סלע: בזמנו היה נוסח מוצע בחילופי הדברים בינינו לעניין תקנת הפיקוח שבו היה איזשהו פירוט למה צריך להתייחס הפיקוח ואחת לכמה זמן לפחות צריך לעשות פיקוח על עבודת כל חוקר.
דוד רותם: חוקר ההוצאה לפועל יאפשר למפקח מטעם מערכת ההוצאה לפועל לערוך ביקורת.
דוד רותם: הביקורות ייערכו על מהלך הבדיקה, על אופן הגשת הדין וחשבון.
תמי סלע: זה פירוט של (ב).
דוד רותם: הביקורת תתייחס לעניינים הבאים לפחות: הליכי הבדיקה והחקירה, אופן ניהולה ותיעודם, הגשת דין וחשבון לרשם ההוצאה לפועל.
דנה נויפלד: זה לא פיקוח כמו שזה יותר בדיקה.
דוד רותם: בדיקה טכנית.
דוד רותם: המפקח יערוך ביקורת על עבודתו של חוקר ההוצאה לפועל לכל הפחות אחת לשישה חודשים ויגיש דין וחשבון לרשם ההוצאה לפועל.
דנה נויפלד: אם אפשר להציע להוריד את העיתוי כי צריך שזה יהיה שוטף, ואם זה אחת לשישה חודשים, הם יעשו את זה אחת לשישה חודשים.
דוד רותם: לפחות אחת לשישה חודשים.
דנה נויפלד: זה נשמע כאילו שישה חודשים זה סביר.
תמי סלע: אם לא יהיה כתוב כלום, זה יהיה הרבה פחות.
דוד רותם: המפקח יערוך ביקורת שוטפת על עבודתו של החוקר.
תמי סלע: זה בתקנות הקיימות.
תמי סלע: מצא שיש מקום להמליץ, יגיש הודעה.
תמי סלע: הוא מגיש את הדוח.
דוד רותם: את הדוח.
תמי סלע: במקום למחוק, נחליף את התקנה בתקנה שמתאימה.
דנה נויפלד: אם אפשר, אני לא רוצה לקרוא לזה פיקוח כי זה לא פיקוח.
תמי סלע: איך לקרוא לזה?
תמי סלע: ביקורת?
דנה נויפלד: ביקורת.
תמי סלע: 37כ1.
תמי סלע: בקשה להתייצב בפני רשם ההוצאה לפועל     הרואה עצמו נפגע על ידי הבדיקה שערך חוקר ההוצאה לפועל, הדין וחשבון שהוגש לרשם ההוצאה לפועל או כל פעולה אחרת של חוקר ההוצאה לפועל, רשאי לבקש מרשם ההוצאה לפועל להתייצב לפניו לשם עריכת בדיקה נוספת.
דנה נויפלד: אולי במקום הסיפא - "כי יבצע לו חקירת יכולת" כי זאת כבר לא בדיקה נוספת.
דנה נויפלד: הוא כבר מגיע לרשם לחקירת יכולת.
תמי סלע: יתייצב לפניו לשם עריכת חקירת יכולת.
יעל קסטן רבסקי: חשוב לנו מאוד שזה יהיה כתוב גם בהחלטה של רשם ההוצאה לפועל, שיהיה כתוב שהייתה על בסיס הבדיקה, שחייב יכול לבקש כדי שהוא ידע על כך, במיוחד לאור העובדה שרוב החייבים לא מיוצגים , לא מכירים את ההליכים ולא יודעים בדיוק את הפרוצדורה.
יעל קסטן רבסקי: מעבר לכך, חשוב לנו גם שתהיה את האפשרות, אם חייב מראש רוצה ישר להגיע לרשם ההוצאה לפועל, שהוא לא יצטרך לעבור דרך חוקר.
יעל קסטן רבסקי: אם חייב לא רוצה לעבור את הפרוצדורה הזאת, הוא יודע מראש שהתיק שלו יותר מורכב, הוא יודע מראש שחשוב לו להיות ישר בפני הרשם ולהימנע מהתהליך של החוקר.
דוד רותם: אבל למה?
דוד רותם: כדי להעמיס עומס עצום על הרשמים?
יעל קסטן רבסקי: לא.
דוד רותם: כדי שאנשים לא ישלמו את החובות שלהם?
דוד רותם: אני רוצה שאנשים ישלמו את החובות שלהם.
יעל קסטן רבסקי: אם אדם רוצה להציג את הדברים בפני הרשם.
ענת הר אבן: אותו חייב, אם הוא מתייצב בתקופת האזהרה, הוא מגיע ישירות לרשם.
יעל קסטן רבסקי: נכון.
יעל קסטן רבסקי: מרבית החייבים, הרבה מהחייבים לא יודעים.
יעל קסטן רבסקי: הם רוצים להתחיל לשלם בתקופה שמאוחרת לכך.
יעל קסטן רבסקי: יש אנשים שמגישים ורוצים להתייצב.
יעל קסטן רבסקי: אני אתן לכם דוגמה של חייב שהמצב שלו מורכב, שהוא רוצה להסביר מראש.
ענת הר אבן: זמני ההמתנה אצל החוקר הם הרבה יותר מהירים מאשר זמני ההמתנה אצל הרשם.
יעל קסטן רבסקי: הוא רוצה להופיע בפני הרשם ולחסוך את התהליך הזה של החוקר.
דוד רותם: הוא לא יכול לחסוך את התהליך הזה וזאת מסיבה אחת פשוטה.
דוד רותם: אני הרי מבין בדיוק מה הולך לקרות.
דוד רותם: לכן גם חשבתי ש-37כ1 הוא טעות.
דוד רותם: מה שקורה זה שכולם יגישו בקשה אוטומטית.
יחזקאל סיבק: יש על זה תשובה.
יחזקאל סיבק: בדיון שעבר כאשר דיברנו על הרואה את עצמו נפגע – וזאת אופציה שחייבת להיות כדי שאדם לא ירגיש שכאילו מתייחסים אליו בצורה שרירותית בתוך המערכת  - אחת ההערות שהערתי הייתה שכאשר אתה מגיש בקשה לחקירת יכולת אצל הרשם, הבקשה צריכה להיות מנומקת.
יחזקאל סיבק: כי הבקשה אצל הרשם היא ברירת מחדל על הפגיעה.
יחזקאל סיבק: אתה צריך להסביר במה פגעה בך החקירה אצל חוקר ההוצאה לפועל כי אחרת יקרה בדיוק המצב שאדוני מתאר.
יחזקאל סיבק: כל מי שעבר חוקר, יגיד שלא נגמר שלב החקירה, אי אפשר לראות בי משתמט, צו התשלומים שהמליצו עליו הוא כלום ואני עכשיו מכניס את עצמי לתור של הרשמים ועכשיו עוד שנה ניפגש.
יחזקאל סיבק: תנמק, ואז ראש ההוצאה לפועל יש לו אולי אפשרות לדחות את הבקשות על פניהן וגם אם הוא לא דוחה על פניהן, הוא יכול לקיים דיון של שתי דקות כי הוא לא צריך לקיים את כל חקירת היכולת מחדש, לבדוק את כל תדפיסי הטלפון וכולי, אלא הוא יודע.
יחזקאל סיבק: אמרו לו שאני לא צריך לענות על החשבון של אשתי, אז הוא מתמקד בזה.
דוד רותם: יהיה כתוב:  רשאי בבקשה מנומקת לבקש מרשם ההוצאה לפועל להתייצב בפניו לשם עריכת בדיקה נוספת.
יעל קסטן רבסקי: שזה יהיה מצוין באזהרה.
ענת הר אבן: הוספנו את זה בהודעה.
דוד רותם: בסוף ההחלטה.
יחזקאל סיבק: כל שופט גומר פסק דין וכותב שזכות ערעור, 45 ימים.
דוד רותם: למה זה מפריע לך?
דוד מדיוני: זאת החלטה מובנית.
דוד רותם: אפשר להכניס את זה.
דוד רותם: חוקר ההוצאה לפועל, בסעיף (4) למעלה – יגיש לרשם ההוצאה לפועל דין וחשבון שיכלול את אלה, הפרטים שבדק, הפרוטוקול ואז אפשר להוסיף סעיף נוסף.
תמי סלע: הוא צריך להודיע לו במהלך הבדיקה.
דוד רותם: הוא צריך להודיע לו במהלך הבדיקה ולציין שהוא הודיע.
תמי סלע: בסיום הבדיקה הוא יודיע לחייב על זכותו לפנות לרשם ההוצאה לפועל בבקשה.
דוד רותם: בבקשה מנומקת.
יעל קסטן רבסקי: אחר כך הוא מקבל החלטה מהרשם על בסיס החקירה והרבה פעמים הוא לא מבין על מה מדובר.
יעל קסטן רבסקי: אם הם באים לעורך דין, הם באים רק עם ההחלטה והם לא זוכרים מה היה בדיון והם לא הבינו מה קרה.
דוד רותם: בדרך כלל הבעיה העיקרית שלהם היא שהם לא זוכרים שלקחו הלוואה והם לא חושבים שצריכים להחזיר אותה.
דוד רותם: זאת הבעיה העיקרית בדרך כלל.
יעל קסטן רבסקי: אני חולקת על זה.
דוד רותם: ודאי שאת יכולה לחלוק עלי.
דנה נויפלד: אם זה בהחלטה של הרשם, מה שהיא מתכוונת שזה בהחלטה הזאת ואת זה לא צריך לכתוב בתקנות אלא זה יתווסף להחלטה.
תמי סלע: בטופס המובנה.
יעל קסטן רבסקי: שיהיה גם בדיון.
תמי סלע: 37כא.
תמי סלע: בקשה לדחיית מועד בדיקה     ביקש החייב לדחות את מועד הבדיקה, יגיש בקשה מנומקת בכתב לרשם ההוצאה לפועל.
יחזקאל סיבק: אותה הערה כמו קודם.
יחזקאל סיבק: כלומר, אם זה מישהו שמתחמק בצורה שיטתית, אולי יש בזה הגיון, אבל בן אדם אומר שביום רביעי, כאשר זימנו אותו בשעה 2 לא יכול לבוא אלא אני יכול לבוא רק בשעה 6, האם הבקשה הזאת צריכה באמת לעבור דרך רשם ההוצאה לפועל כאשר המזכירות או החוקר לא יכול לטפל בזה?
יחזקאל סיבק: הרי חוץ מבית משפט, בכל המקומות האחרים, לדחות ישיבה, זה דבר הרבה יותר פשוט ממה שזה נראה.
ענת הר אבן: אנחנו רוצים שהרשם יטפל בזה כי אם החוקר יחליט לדחות את הבקשה, החייב יתחיל להגיש ערעורים ויאמר שהחוקר לא נעתר לבקשתו.
ענת הר אבן: אנחנו סומכים על שיקול הדעת של הרשם, שאם הרשם יחליט שהוא לא מקבל את הבקשה של הפונה אליו, שיקול דעתו הוא במקומו.
יחזקאל סיבק: תחשבו על הרשמים שלכם.
יחזקאל סיבק: תחשבו אם אתם באמת רוצים שהם יתעסקו בזה.
יחזקאל סיבק: אם אתם חושבים שכן, אז כן.
דוד מדיוני: אנחנו יכולים לעשות משהו אחר.
דוד מדיוני: שרשם ההוצאה לפועל יכול להוציא לגבי כל החקירות שלו הנחיות למזכירות כיצד לזמן וכן הלאה ולקבוע את התורים בהתאם לצורך ובשיתוף פעולה.
דוד רותם: אבל מה יקרה אם מישהו אומר שהוא מבקש לדחות?
דוד מדיוני: אם הרשם אומר מראש למזכירות שתקבע בהתאם לצרכים וכן הלאה, זה ייסגר בין המזכירות לבין הנחקרים.
יעל קסטן רבסקי: אבל אם יש חייב שיש לו סיבה מהותית.
ענת הר אבן: נכון, אבל אם אותו חייב פעם שלישית מצרף תעודת מחלה, יכול להיות שיש שיקול דעת של הרשם שיגיד שהפעם הוא לא מסכים לדחות.
ענת הר אבן: סברנו שעדיף שהרשם יחליט על זה ולא החוקר.
תמי סלע: אם כן, אין שינוי בתקנה.
תמי סלע: 27כב.
תמי סלע: דיווח     מנהל מערכת ההוצאה לפועל ידווח לשר המשפטים ולוועדת החוקה, חוק ומשפט, אחת לשנה/אחת לשנתיים, על ביצוע הוראות פרק זה.
תמי סלע: דיווח ראשון יימסר לשר המשפטים בתום שנה ממועד הפעלת סעיף 68א.
תמי סלע: הערה שקיבלתי מהמערכת היא שנה ממועד תחילתן של התקנות כי הפעלת הסעיף הייתה הרבה לפני שמונו החוקרים.
תמי סלע: עותק של הדין וחשבון יימסר לוועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת – זה לא רלוונטי.
תמי סלע: עוד הערה של מערכת ההוצאה לפועל הייתה שמבקשים שזה יהיה רק לתקופה של שלוש שנים, ההוראה הזאת ולא הוראה קבועה.
ענת הר אבן: ההפעלה של חוקרי ההוצאה לפועל היום – דיברנו על זה בדיון הקודם – היא פיילוט שאנחנו מתכוונים לעשות.
ענת הר אבן: לא לעולם ועד אנחנו נרצה להעביר את החקירות לחוקרי ההוצאה לפועל.
דוד רותם: מכיוון שכתוב על ביצוע הוראות פרק זה, אתם פעם בשלוש שנים תכתבו.
ענת הר אבן: פעם בשנה.
דוד רותם: פעם בשנה תכתבו מכתב ותאמרו שאתם לא מבצעים, נקודה.
דנה נויפלד: אני רוצה בכל זאת להעיר שההוראה הזאת מסוג זה של דיווח – אני יודעת שתמי מאוד אוהבת אותה – אבל ההסכמה לסעיף הזה הייתה בגלל החדשנות של הדבר הזה ובגלל החשיבות של החוקרים האלה, ולראות שבאמת יהיה פיקוח על העבודה שלהם.
דנה נויפלד: אני רוצה לציין בכל זאת ששר המשפטים, וזאת יחידה במשרדו, ככל שהוא ירצה לבקש דיווחים, הוא לא נדרש בתקנות לעשות את זה והוא יכול לעשות את זה גם בטווחי זמן יותר קצרים מאשר אחת לשנה או אחת לשנתיים.
דנה נויפלד: לכן אני בכל זאת מבקשת שתהיה הוראה לשלוש שנים ובכל זאת לסמוך על שיקול דעתו של שר המשפטים שככל שהוא רוצה לבקר יחידות בתוך משרדו, הוא יעשה כן.
דוד רותם: שיבקר בתוך משרדו כמה שהוא רוצה.
דוד רותם: אני רוצה את הדוח.
דנה נויפלד: למותר לציין שוועדת החוקה מפקחת על העבודה של משרד המשפטים באופן קבוע ובאופן תדיר, והיא יכולה לבקש גם היא דוח ולא רק פעם בשלוש שנים.
דוד רותם: אני לא רוצה לבקש.
דוד רותם: אין לי זמן לבקש ואין לי זיכרון לבקש.
דוד רותם: אתם אחת לשנה תגישו לי את הדוח.
יעל קסטן רבסקי: גם לארגונים חברתיים, אם רוצים שיהיו נתונים ונוכל לעקוב ולראות, חשוב לנו שתהיה ביקורת תקופתית.
אבי פרידמן: הערה שאני מבקש לבחון אותה והיא לא עלתה כאן.
אבי פרידמן: נקלענו למצב של תביעה אישית כנגד מי שמונה על ידי הרגולטור לבצע חקירה כנגד ראש רשות מקומית בנושא חיוב אישי.
אבי פרידמן: הדוח הודלף לרשות, כתוצאה מזה הוגשה תביעה אישית כנגד החוקר.
אבי פרידמן: המשרד הממשלתי הרלוונטי התנער ואמר שבמסגרת הקשר בינינו, אתה נושא באחריות מפני שאתה חייב להצטייד בביטוח.
אבי פרידמן: אלא מאי, רשלנות היא החלק היחיד שמבוטח במקרים כאלה.
אבי פרידמן: אם זאת אינה תוצאה של רשלנות, במקרה הספציפי הזה היה שיושב ראש הוועדה, שהוא במקרה נשיא בית משפט מחוזי לשעבר, העביר טיוטה לדיון וזה יצר עילה לתביעה.
דוד רותם: מי הדליף את זה?
אבי פרידמן: המשרד הממשלתי.
אבי פרידמן: חיוב אישי.
אבי פרידמן: חקירה של חיוב אישי.
אבי פרידמן: נתגלו ממצאים.
ענת הר אבן: לא בהוצאה לפועל.
אבי פרידמן: לא בהוצאה לפועל.
דוד מדיוני: לא, הוא לא מדבר עלינו.
אבי פרידמן: אבל ההוצאה לפועל ממנה חוקרים.
אבי פרידמן: מסתבר שאם תוגש תביעה כנגד חוקר כזה, לא תהיה לו הגנה מטעם ההוצאה לפועל.
אבי פרידמן: מן הסתם לא תקפצו ותאמרו שאתם נושאים בהוצאות ואתם תגנו עליו.
דוד רותם: הוא מקבל תשלום עבור העבודה.
דוד רותם: אני לא הבנתי.
אבי פרידמן: הוא מקבל תשלום אבל אין לו ביטוח.
דוד רותם: שיעשה ביטוח.
אבי פרידמן: הוא לא יכול לעשות ביטוח.
אבי פרידמן: אין ביטוח על מה שאינו התרשלות.
אבי פרידמן: לא קיים.
דוד רותם: אם זאת לא רשלנות, איזה תביעה תהיה?
אבי פרידמן: אני אתן את פרטי המקרה.
דוד רותם: אם זה במזיד, ודאי שתהיה תביעה.
אבי פרידמן: לא. אני אתן את פרטי המקרה.
אבי פרידמן: בוצעה חקירה.
אבי פרידמן: טיוטת החקירה הועברה למשרד הפנים.
אבי פרידמן: יושב ראש הוועדה שהוא נשיא בית המשפט המחוזי לשעבר, העביר את הטיוטה לתגובה.
אבי פרידמן: כתוצאה מכך לקחו אלה שקיבלו את הטיוטה והגישו תביעה אישית כנגד החוקר על סמך המידע בטענות שונות ומשונות, בתוכן לשון הרע וכולי וכולי.
אבי פרידמן: אז כאשר הגענו לבדוק את העניין, אמרה המדינה: סליחה, אתה קבלן משנה שלנו ואנחנו לא מגינים עליך בכלל.
אבי פרידמן: אז התברר לנו שכאן אין מקרה של רשלנות בכלל ולכן זה גם לא יהיה מכוסה מפני שאפשר לבטח עובד מקצועית רק כנגד רשלנות.
דוד רותם: אם זאת לא רשלנות, מה זה?
אבי פרידמן: במקרה יש שלושה מקרים כאלה כאשר אחד מתוכם, בית המשפט, השופט היה מספיק אמיץ לבוא ולומר שהוא דוחה את זה על הסף.
אבי פרידמן: אם כן, השאלה פתוחה.
אבי פרידמן: אנחנו מנסים לדון בזה עם החשב הכללי.
דוד רותם: זה במזיד?
דוד רותם: תשלם.
אבי פרידמן: לא. החוקר לא היה מעורב בזה.
אבי פרידמן: זה הגיע אל הנחקר.
דוד רותם: מה זה לא היה מעורב?
דוד רותם: אם הוא לא היה מעורב, אין כלום.
אבי פרידמן: אלו הוזמנה חקירה.
אבי פרידמן: הוא העביר את החקירה למשרד הפנים.
אבי פרידמן: משרד הפנים הוא זה שהעביר אותה אבל הטענה שם הייתה לשון הרע.
אבי פרידמן: צריך לבדוק את הנקודה ולנסות לתת לה פתרון מפני שלמשרד הפנים אין פתרון כרגע ואנחנו בדיונים עם החשב הכללי ועם מנכ"ל המשרד, לא הנוכחי.
ענת הר אבן: בסיטואציה הנוכחית הוא רק צריך לפרט אם החייב שיתף אתו פעולה או לא שיתף אתו פעולה.
דוד רותם: אתה בהחלט צודק ולכן אני מציע שמי שלא רוצה להיות נתבע בתביעות, לא ילך להיות חוקר הוצאה לפועל.
יעל קסטן רבסקי: יש כאן שאלה גם מהכיוון של החייבים.
יעל קסטן רבסקי: הבענו את זה גם בניירות העמדה שכתבנו.
יעל קסטן רבסקי: לשאלת האחריות של חייב שרואה את עצמו נפגע והחוקרים הם אנשים פרטיים ולא עובדי מדינה ולא ברור מה תהיה האחריות שלהם.
דוד רותם: במה נפגע החייב?
יעל קסטן רבסקי: יש כאן פוטנציאל רחב מאוד לפגיעה.
דוד רותם: איזה פוטנציאל?
יעל קסטן רבסקי: למשל פגיעה בפרטיות, שבמהלך החקירה, גם אם אחר כך הוא היה אצל רשם, זה לא פוטר את הפגיעה שהייתה כשהוא חקר אותו והייתה כאן פגיעה מאוד גדולה בפרטיות.
דוד רותם: מה פירוש פגיעה בפרטיות?
דוד רותם: את יכולה להסביר לי למה את מתכוונת?
יעל קסטן רבסקי: אנחנו טוענים שבעצם החקירה, לא רק ההחלטות שאחר כך מועברות אלא גם עצם החקירה, יכולה להיות כאן פגיעה בחייבים שלא תהיה לה הגנה בזמן אמת, גם אם הוא הולך אחר כך לרשם.
יעל קסטן רבסקי: הוא שאל אותו שאלות פולשניות על אורח חייו.
דוד רותם: הוא לא יענה.
דוד רותם: אני אתן לכם אחר כך את האפשרות לתבוע, לחייבים?
יעל קסטן רבסקי: צריך לקחת את זה בחשבון, שזה מישהו שממונה מטעם המדינה ומקבל סמכויות רחבות מטעם המדינה.
דוד מדיוני: איזה סמכויות?
דוד רותם: בתי המשפט יודעים להתגבר על תביעות כאלה.
דוד רותם: זה יגיע לבית המשפט העליון ואני מניח שיקבעו מיד הרכב של תשעה שופטים, ובית המשפט יקבע את הכללים, מי חייב ומי לא חייב.
תמי סלע: אני  כן  אעיר שלגבי בעלי אישורים, שזה אמנם תפקיד אחר, כרוכים בו חששות אחרות.
תמי סלע: בעלי אישורים אלה אנשים שמגיעים כדי לסייע בעיקולים והם מגיעים לבתים של אנשים ומתעסקים עם הרכוש שלהם.
תמי סלע: לגביהם באמת יש דרישה לביטוח או לערבות וגם הם אנשים פרטיים שעוסקים בזה.
דנה נויפלד: אבל שם יש גם עניין שהם יכולים לגרום נזקים.
דנה נויפלד: זה משהו אחר.
דנה נויפלד: זה במובן הפיזי.
תמי סלע: החשש שאולי יודלף מידע, גם זה יכול אולי להיות במזיד, שייעשה שימוש במידע על אדם מסוים בתיק אחר או בהקשר אחר.
יעל קסטן רבסקי: יש להם כאן שליטה גם על מידע, גם על ניהול הליכים.
דוד רותם: אם הם ידליפו מידע, תתבעו אותם.
יעל קסטן רבסקי: השאלה מבחינת אחריות המדינה.
דוד רותם: המדינה לא אחראית.
דוד רותם: האיש קיבל הנחיות.
יעל קסטן רבסקי: האיש ממונה מטעם המדינה.
יעל קסטן רבסקי: יש לו סמכויות מטעם רשות האכיפה והגבייה.
דוד רותם: אבל הסמכויות מוגבלות.
דוד רותם: אם הוא חרג מסמכותו, גמרנו עם הסיפור.
דנה נויפלד: ככל שתהיה תביעה, ותמיד השאלה מכוח מה, מה הייתה העילה ומה התכלית של המדינה.
דנה נויפלד: המדינה לא תתנער מאחריותה ככל שהיא קיימת וככל שהיא לא קיימת, אז הוא עשה משהו במזיד ושלא כשורה.
ענת הר אבן: או שהוא פעל בחריגה מסמכות.
דנה נויפלד: אבל יש דין כללי לגבי מה הסמכות, מה האחריות של המדינה במקרים כאלה וזה לא שונה.
ענת הר אבן: יש כללים ופסיקה ענפה בבית המשפט העליון שמדברת בדיוק על זסה.
תמי סלע: הגענו לטופס הזמנה לבדיקה.
תמי סלע: טופס הזמנה לבדיקה בדבר יכולת בהתאם לסעיף 68א לחוק ההוצאה לפועל     1.	בהתאם להחלטת רשם ההוצאה לפועל אתה מוזמן להתייצב בלשכת ההוצאה לפועל ב-_____________ לשם עריכת בדיקה בפני חוקר הוצאה לפועל, בדבר יכולתך להחזיר חובותיך.
תמי סלע: ממצאי הבדיקה יועברו לעיונו של רשם ההוצאה לפועל  הרשאי לתת כל צו על סמך הדין וחשבון שיוגש לו.
תמי סלע: 2.	אתה רשאי להיות מיוצג בידי עורך דין.
תמי סלע: 3.	אתה נדרש להביא עמך מסמכים אלה:     	(1)	צילום/העתק של תעודת הזהות כולל הספח.
תמי סלע: (2)	מסמכי בעלות ברכב או כלי אחר, שלך או של בן/בת זוגך ושאר בני ביתך, לרבות מסמכי שעבוד או משכון.
דוד רותם: מה זה בעלות ברכב או כלי אחר?
דוד רותם: אתם מתכוונים שגם את הרשיון לאקדח אני צריך להביא?
דנה נויפלד: לא. גרר, טרקטור וכולי.
דוד רותם: תכתבו כלי תחבורה אחר.
תמי סלע: (3)	מסמכים המעידים על בעלות ו/או שימוש בנכסים כגון דירה, מקרקעין אחרים (נסח טאבו, אישור חברה משכנת, חוזה שכירות וכיוצא באלה) שלך, בן/בת זוגך ושאר בני ביתך.
תמי סלע: (4)	אם אתה גר/ה בשכירות, יש להמציא חוזה שדכירות.
תמי סלע: (5)	עותק מתדפיס פירוט חיובי כרטיסי אשראי שלך, בן/בת זוגך ושאר בני ביתך לתקופה של שישה חודשים אחרונים.
תמי סלע: (6)	חשבונות חשמל, ארנונה, מים, גז, טלפון, טלפון סלולארי לששת החודשים האחרונים.
תמי סלע: (7)	דפי חשבון המפרטים פעולות בחשבונות עובר ושב שלך, בן/בת זוגך, ושאר בני ביתך לששת החודשים האחרונים.
תמי סלע: (8)	אישורים על יתרות הכספים המופקדים בקופות גמל, תוכניות חסכון, קרנות השתלמות, קרנות פנסיה וביטוחים שלך, של בן/בת זוגך ושאר בני ביתך.
תמי סלע: (9)	שישה לתלושי משכורת אחרונים שלך, של בן/בת זוגך ושאר בני ביתך.
תמי סלע: (10)	העתק מהסכם גירושין וגט או הסכם יחסי ממון עם בן/בת הזוג.
תמי סלע: (11)	אישור מביטוח לאומי על קבלת קצבת ילדים או קצבאות/במלאות אחרות, לרבות קבלת דמי אבטלה או הבטחת הכנסה, שלך ו/או בן/בת זוגך.
דוד רותם: מה זה העתק מהסכם גירושין וגט?
דוד רותם: כשמתגרשים לא מקבלים העתק של הגט.
קריאה: יש העתק מהסכם הגירושין.
יחזקאל סיבק: תעודת גירושין.
תמי סלע: קוראים לזה תעודת גירושין?
יחזקאל סיבק: זה כמו תעודת נישואין.
יחזקאל סיבק: זה אותו טופס.
תמי סלע: 4.	אם לא תתייצב לבדיקה יהיה רשאי רשם ההוצאה לפועל להורות בצו על הבאתך בפניו (צו הבאה).
תמי סלע: 5.	הזוכה רשאי להתייצב לבדיקה, הבדיקה תתקיים אף אם לא התייצב הזוכה.
תמי סלע: 6.	הרואה עצמו נפגע על ידי הבדיקה שערך חוקר ההוצאה לפועל, הדין וחשבון שהוגש לרשם ההוצאה לפועל או כל פעולה אחרת של חוקר ההוצאה לפועל, רשאי לבקש בבקשה מנומקת להתייצב בפני רשם ההוצאה לפועל לשם עריכת בדיקה נוספת.
יעל קסטן רבסקי: אם אפשר להוסיף בסעיף 2, שהוא רשאי להיות מיוצג על ידי עורך דין, שהוא זכאי לקבל עורך דין בחינם מהלשכה לסיוע משפטי.
דוד רותם: אני לא יודע אם הוא זכאי.
הדר סהר: לאור החשיבות שאנחנו רואים בהליך והשלכותיו המאוד משמעותיות שתהיינה הלכה למעשה לקביעת שיעור יכולת פירעון החוב, אנחנו לא רואים מניעה שיירשם בסעיף 2 שהם יכולים לפנות לסיוע המשפטי על מנת שתיבדק הזכאות שלהם על פי חוק לקבלת סיוע.
דוד רותם: תוסיפי שם שהפנייה ומשך הפנייה לא תהווה עילה.
דוד רותם: אני רוצה לקצר הליכים ואתם, ייקח לכם שבע שנים לבדוק אם הוא צריך או לא.
דוד רותם: לכן, זאת לא תהיה עילה.
דוד רותם: אדם יפנה בזמן ויעשה את כל הדברים בזמן.
דוד רותם: כאשר אתם יודעים שיש הליכים כאלה, תזרזו את הטיפול.
יחזקאל סיבק: אני שואל שאלה ואני אומר גם מה מפריע לי.
יחזקאל סיבק: אני חושב שזה לא בריא בשום מקום לייצר רשימות כפולות כי הן בדרך כלל מתחילות לסתור אחת את השנייה.
יחזקאל סיבק: האם הרשימה הזאת זהה לרשימה שמקבל החייב שממלא את הטופס לפי 7א?
יחזקאל סיבק: לא צריך להמציא משהו חדש.
יחזקאל סיבק: אנחנו בעצם רוצים 7א עדכני עם התשובות ועם המסמכים.
דנה נויפלד: ב-7א יש רשימה עם 25 מסמכים.
יחזקאל סיבק: הרי בסך הכל רוצים כאן 7א עדכני.
תמי סלע: אמור להיות אותו דבר, מה שהוא אמור לצרף פה ושם.
יחזקאל סיבק: זה לא.
דוד רותם: שם יש 25 פריטים.
דורית ואג: טלפון לחוד וחשמל לחוד.
אריה כהן: אתה מקבל כתב ויתור סודיות, אתה מקבל מענה לשאלון ואתה מקבל את הרשימה.
אריה כהן: הוא צריך לבוא עם השאלון ממולא, עם כתב ויתור על סודיות ועם כל הטפסים.
דוד רותם: הוא צריך לבוא עם כל הטפסים שב-7א או שהוא צריך להביא טפסים אחרים?
תמי סלע: אין סיבה שהם יהיו אחרים.
דנה נויפלד: הם לא אחרים.
דנה נויפלד: הם כלולים בתוך 25 המסמכים.
דוד רותם: זאת אותה רשימה?
ענת הר אבן: חלקית.
דוד רותם: למה חלקית?
יחזקאל סיבק: כי מצבו של מי שלא מתייצב לפי 7א על פי החוק היום הוא יותר טוב ממצבו של מי שמתייצב לפי 7א.
יחזקאל סיבק: זה היופי של החוק היום.
יחזקאל סיבק: למה למלא את 7א?
דנה נויפלד: אפשר להוסיף כאן שהוא ימלא את השאלון לפי טופס 21 לתקנות ואז זה יוצר אחידות מוחלטת.
דוד רותם: לא, גם את המסמכים.
דנה נויפלד: לרבות המסמכים.
אריה כהן: כאן יש 11 ואצלנו יש 25.
דוד רותם: שואל סיבק למה.
תמי סלע: הוא נדרש להגיש את השאלון ולצרף את המסמכים כאמור בו, בלי כל הפירוט הזה.
ענת הר אבן: הפירוט היה כדי להבהיר.
דוד רותם: להבהיר זה טוב, אבל אומר סיבק, ובצדק, שתבהירו פעם אחת באופן אחיד ולא בכל טופס רשימה אחרת.
דנה נויפלד: אפשר לכתוב לרבות.
תמי סלע: אפשר לפרט את אותו פירוט אבל שזה יהיה זהה.
דנה נויפלד: אז זה לא ייכנס בתוך ההזמנה.
דוד רותם: תקטינו את הפונט.
דוד רותם: אם תכתבו לרבות, אחר כך הוא כן מבין או לא הבין.
תמי סלע: לא צריך להיות הבדל.
דורית ואג: מה יש ברשימה של ה-25 שאין כאן?
דנה נויפלד: אלה המסמכים העיקריים.
דנה נויפלד: יש שם פרוטוקולים של בית משפט, פרוטוקולים על חקירות יכולת קודמות.
ענת הר אבן: יכול להיות ששם צריך להוריד.
דוד רותם: שתי הצהרות הון אחרונות, דוחות שנתיים שהוגשו למס הכנסה.
יחזקאל סיבק: סתם מתוך שעשוע אני יכול לרטש את הרשימה הזאת שנמצאת בתוספת וכאילו לפרק אותה לחתיכות קטנות.
יחזקאל סיבק: הוציאו רשימה אחת טובה – תשתמשו בה.
תמי סלע: זה כאשר חייב מבקש להיות מוכרז כמוגבל באמצעים.
יחזקאל סיבק: מי שלא שילם עד שקראו לו לחקירה, זה אותו הדבר.
תמי סלע: כל חייב שמופיע לחקירת יכולת מבקש להיות חייב מוגבל באמצעים?
יחזקאל סיבק: במידע את צריכה את אותו מידע.
דוד רותם: רבותיי, אני מאשר את התקנות אבל אני מבקש מכם תוך יום לבדוק עם הרשימה הזאת היא בסדר כי יש משהו במה שאומר סיבק.
ענת הר אבן: כאשר לחייב יש חקירת יכולת, יש שאלון שהוא ממלא אותו והוא באמת שאלון מאוד מאוד ארוך.
ענת הר אבן: אי אפשר לצרף אותו להזמנה.
יחזקאל סיבק: לא צריך לצרף.
יחזקאל סיבק: תכתבי: תמלא שאלון.
ענת הר אבן: המסמכים שמפורטים ברשימה הם כאשר חייב מבקש להכריז על עצמו כחייב מוגבל באמצעים או כאשר הוא מבקש איחוד תיקים.
ענת הר אבן: לכן אנחנו עשינו איזשהו מיצוי של מה שחשוב מבין השאלון לבין המסמכים האלה.
יחזקאל סיבק: זה רע.
יחזקאל סיבק: מתקשקשים כאן שנים וכולם אומרים שאנחנו רוצים לברר את היכולת של החייב.
יחזקאל סיבק: אז אם רוצים לברר את היכולת של החייב, מבררים את היכולת של החייב ולא משחקים במשחקים.
ענת הר אבן: אני מציעה שתהיה הפניה, שהוא יכול להוריד את השאלון המלא ואת כל המסמכים ולמלא אותם ולהביא אותם אתו לחקירה, אבל בתוך ההזמנה ראוי שתהיה התמצית האמיתית של המסמכים שהם חשובים לצורך קיום החקירה.
תמי סלע: אין מסמכים מפורטים ל-7א?
ענת הר אבן: לא. יש שאלון.
תמי סלע: 7א זה שאלון ולא כתוב שם איזה מסמכים?
ענת הר אבן: זה שאלון מאוד ארוך שלכל טבלה או כתוב נא להביא את המסמכים המתאימים.
ענת הר אבן: לכן כאן נעשה ריכוז.
תמי סלע: עשיתם את זה על סמך השאלון של 7א.
יחזקאל סיבק: אנחנו עושים משהו וסתם ממוססים אותו עוד לפני שעשינו אותו.
יחזקאל סיבק: רוב החקירות בהוצאה לפועל לא שוות כלום וזאת האמת.
יחזקאל סיבק: רוב המידע שמגיע בהוצאה לפועל לא שווה כלום, וזאת האמת.
יחזקאל סיבק: הפעם הראשונה שכתבו איזשהו שאלון ששווה משהו זה היה השאלון החדש שהוא דומה לחייבים מוגבלים באמצעים.
יחזקאל סיבק: כל חייב יכול לעקוף את השאלונים הבסיסיים, כל חייב יכול לעקוף את הרשימה הזאת.
יחזקאל סיבק: אני אתן לך את הדוגמה הכי  פשוטה והכי בסיסית.
יחזקאל סיבק: אני עצמאי, אם אני עכשיו צריך למלא את היכולת שלי לפי השאלון הזה, את לא יודעת כלום על היכולת שלי.
יחזקאל סיבק: אפס.
יחזקאל סיבק: כל החקירה שלך לא שווה כלום.
יחזקאל סיבק: הכי גרוע, ישב מולי חוקר הוצאה לפועל במשך שעה, ותסלחי לי, אני אבלבל לו במוח, אני אעבוד עליו בעיניים ואת הדוח שהוא ייתן לרשם ההוצאה לפועל שהוא ייתן לי צו של מאה תשלומים, גם הוא לא שווה כלום.
ענת הר אבן: יגיעו הזוכים לחקירות ויוכיחו את היכולת של החייב.
יחזקאל סיבק: מצוין.
יחזקאל סיבק: עכשיו נזמין את כל החייבים.
ענת הר אבן: הזוכים מוזמנים לחקירות לפני החוקר.
ענת הר אבן: העתק מההזמנה נשלח גם לזוכה.
יחזקאל סיבק: ברוב התיקים או בחלק גדול מהתיקים הזוכה לא מתייצב.
יחזקאל סיבק: הוא אומר שיעשו את זה כבירור לפי 69יא או משהו ואז הוא מקבל את התוצאה הלא שווה כלום של כל החקירה הזאת ועכשיו הוא יגיד שהוא נפגע מההחלטה, עכשיו תקבעו את זה מחדש לרשם.
יחזקאל סיבק: למה לבנות מלכתחילה מנגנון שלא שווה כלום?
יחזקאל סיבק: מה הבעיה שימלא שאלון נורמלי?
יחזקאל סיבק: אני פשוט לא מבין את זה.
ענת הר אבן: כל ההתחמקות מלמסור את כל הפרטים יכולה גם להיות כשיהיה שאלון נורמלי.
יחזקאל סיבק: אבל היא הרבה יותר קשה.
יחזקאל סיבק: למה לך להקל מלהתחילה?
יחזקאל סיבק: הרי זה לא שאלון פולשני אלא זה שאלון בסיסי.
יחזקאל סיבק: אני אתן לך דוגמה מתוך הרשימה שלך.
יחזקאל סיבק: כתוב כאן: עותק מתדפיס פירוט חיובי כרטיס אשראי שלך, של בן/בת זוגך, בני ביתך, שישה חודשים אחורנית.
יחזקאל סיבק: אני קראתי את זה, יש לי עורך דין שהוא לא בדיוק מערכתי בתפיסה שלו והוא אומר לי שעכשיו את כרטיס האשראי עם כל ההוצאות שלי, אני מעביר לאימא שלי ואני בכלל לא צריך לדווח על זה.
דוד רותם: בחייך, אני העברתי לאימא שלי עוד לפני שהתחלתי את החובות.
דוד רותם: אני מחכה?
יחזקאל סיבק: ההגדרה של המידע לפעמים מוכתבת מהשאלות הבסיסיות.
יחזקאל סיבק: הרי הנחת היסוד שלנו או של אדוני כמחוקק או שלנו כמערכת היא שאדם לא מצופה לומר שקר.
יחזקאל סיבק: עכשיו השאלה היא האם אני נותן לו כלים גם לא לומר שקר וגם להתחמק כי כאן אני נותן לו כלי גם לא להגיד שקר וגם להתחמק בקלות.
דוד רותם: רכב שלו ושל בני משפחתו.
דוד רותם: אתה ראית פעם חייב שנוהג במרצדס של עצמו?
ענת הר אבן: אני מציעה שסעיף 3 יהיה: החייב מתבקש לענות על השאלון לפי טופס 21 לתקנות ולהביא את המסמכים הנלווים לו וכן להגיע לחקירה עם המסמכים הבאים.
יחזקאל סיבק: בסדר.
יחזקאל סיבק: אני רק מזכיר לך שבחקירות אצל הרשמים מבקשים את החומר מראש כדי שאפשר יהיה להכין אותו.
יחזקאל סיבק: בחקירות רשמים, ובצדק, אומרים לאנשים בהחלטות המובנות שיביאו את החומר ללשכה שבוע מראש.
יחזקאל סיבק: גם אם זה לא נכנס לסריקה, יכולים לארגן את זה לרשם או לחוקר בתוך ארגז מסודר שיכול לעיין בחומר גם יום לפני הדיון והוא לא חייב להגיע לדיון וזורקים עליו ערמה של ניירות.
דוד רותם: תתקנו את זה.
דנה נויפלד: ההתנהלות של הלשכה, זה לא קשור עכשיו לתקנות אלא זה קשור להתנהלות יעילה או לא יעילה של הלשכה.
דנה נויפלד: תמי, אפשר להסמיך אותנו לבדוק את הדרך היעילה ביותר להביא את הטפסים?