GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אפרת חקק: שניהם יחד זה יכול להיות פתח לבעיות, ואם אפשר לפחות לצמצם את זה בשלב של פסק הדין שלנו, אז נראה לי ששווה להכניס את זה לחוק.
אביטל בגין: ב-34 חשבת להכניס את זה?
אפרת חקק: לא, זה קשור ל-34, אבל נכניס את זה ל-43.
אביטל בגין: ל-42.
אביטל בגין: זה לא קשור להתחייבות.
אפרת חקק: אפשר להכניס את זה ל-42 או להגיד שאי אפשר לבטל את ההתחייבות, אלא אם כן זה פסק דין חלוט.
אפרת חקק: אני מסכימה שמתאים יותר להכניס את זה ל-42.
תמר שרון: אנחנו מדברים רק על עצם העברת הכספים והנכסים לחו"ל.
אפרת חקק: כן.
אפרת חקק: כל עוד אנחנו מוציאים את הרכוש מגבולות המדינה.
תמר שרון: זאת אומרת, לעמדתך, ניתן עדיין לבצע חילוט בגבולות מדינת ישראל גם אם ההחלטה בדבר החילוט אינה סופית ללא התחייבות?
אפרת חקק: זה יהיה תלוי במטריה המשפטית.
אפרת חקק: כי לדוגמה, אם זה סמים מסוכנים אי אפשר בכלל לחלט את הרכוש, אלא אם זה פסק דין חלוט.
אפרת חקק: אבל במקרים אחרים – כן.
תמר שרון: רק לצורך העברת נכסים וכספים לדרוש התחייבות?
אביטל בגין: לא התחייבות; בסעיף 42 שאומר: "על אף האמור בסעיף 41 רשאי שר המשפטים בהתייעצות עם שר האוצר לקבוע שרכוש שחולט, לפי סימן זה או חלק ממנו, בפסק דין חלוט יועבר למדינה בה ניתן צו החילוט".
יצחק בלום: זה צריך להיות החלטה לפי סעיף כלשהו מכיוון שצריך להיות ברור שמדובר על מדינת ישראל.
אפרת חקק: זאת בדיוק הבעיה – אין פרוצדורה של ערעור בתוך החוק.
אפרת חקק: זה ילך לפי המטריה המשפטית.
נינה הכהן מנצור: את מתייחסת לפסק דין במדינה המבקשת.
אפרת חקק: לא, בבתי משפט שלנו.
אפרת חקק: לפי סעיף 34 אנחנו מבקשים מבית המשפט להוציא צו על בסיס פסק דין של מדינה זרה.
אפרת חקק: אבל על צו בית המשפט שלנו יש זכות ערעור.
אפרת חקק: אני לא רוצה להגיע למצב שבין הצו לבין הערעור על הצו יעבירו את הרכוש למדינה אחרת.
נינה הכהן מנצור: זה מובן מאליו, לא?
אפרת חקק: אז אם כן, אפשר לכתוב את זה.
אברהם מיכאלי: אנחנו מבינים את הסוגיה ואת הבעיות שיש לנו.
אברהם מיכאלי: לדעתי, מבחינת האינטרסים של המדינה ושל האזרח, אם יש צורך לפצות אותו או אפילו המדינה תדרוש שיפוי לאחר שהיא תעביר את הרכוש, האזרח יקבל את הכסף והוא מאובטח, אז אני לא דואג לו.
אברהם מיכאלי: אבל מי שדואג לו בסוף זאת המדינה שלנו.
אברהם מיכאלי: לכן לגבי סעד זמני אני מבין שאין מחלוקת שלא כל כך מהר נעביר את הרכוש לשם.
אברהם מיכאלי: אם נחלט המדינה צריכה לקחת סיכון האם בראיות שהועברו לשר שמעביר את זה לפרקליט המחוז, ובית המשפט מוציא אחר כך מה שמוציא, בסעד זמני אין בינינו כמעט מחלוקת שאם הרכוש הזה מחולט, ולא תהיה על כך התחייבות הוא לפחות נשאר במדינה, ואין לנו בעיה.
אברהם מיכאלי: הסיכון הוא לגבי מתן פיצוי.
אברהם מיכאלי: אם אנחנו סומכים על הסכמים בינלאומיים או אמנות בינלאומיות – ולא עם כל מדינה יש לנו אמנה, אלא אם כן יש אמנה של איחוד אירופי- -
יצחק בלום: עזרה משפטית לא תלויה באמנה.
יצחק בלום: אנחנו יכולים לעשות את זה אם מגיעה בקשה מוסמכת מהמדינה.
אברהם מיכאלי: אני מדבר על שיפוי או פיצוי.
אברהם מיכאלי: יש לנו אמנות בינלאומיות שמחייבות את המדינות, כי אחרת כל מדינה מנהלת את ההתנהגות שלה כלפינו בצורה עצמאית, ואנחנו כלפיהן.
יצחק בלום: יש אמנות מיוחדות לעניינים של חילוט, כמו האמנה במועצת אירופה, ואנחנו לא היינו יכולים להצטרף לזה מכיוון שאין לנו האפשרות בחוק לעשות מה שדרוש.
אברהם מיכאלי: אם כך, לגבי סעד זמני אין בינינו מחלוקת שאם כבר מחלטים – שומרים את זה בארץ עד שבשלב יותר מאוחר יהיה פסק דין ישראלי חלוט, שלא בעיה להגדיר שזה פסק דין סופי אחרי ערעורים, וחוץ מזה אתם אומרים שיש לנו בעיה להגדיר מה זה פסק דין חלוט, ואז ההתלבטות של השר או של השרים שיצטרכו לקבל את ההחלטה לא להעביר רכוש לחו"ל היא הרבה יותר קשה, כי זה עלול "לטייל" איפשהו, ואז לך תחפש רכוש במדינות לא יציבות וחזקות במיוחד שלגביהן השיקול והחשש הם הרבה יותר גדולים.
אברהם מיכאלי: ננתח את הנוסח שמוצע פה – מה מפריע לנו בנוסח כדי שנוכל לגבש את הדברים כדי שתהיה אפשרות לפטור את המדינה מהתחייבות ולתת להם אפשרות לפעול ביחסים בינלאומיים.
אברהם מיכאלי: לא רק למדינות אחרות, אלא גם לנו יש אינטרסים לחלט רכוש כזה או אחר אצלם, וההדדיות פה קובעת, אין מה לעשות.
אברהם מיכאלי: אנחנו לא יכולים לדרוש יותר כי אז הם לא יסייעו בידינו.
אברהם מיכאלי: התיקון הוא לסעיף 43 בלבד או שזה שני סעיפים שונים?
אביטל בגין: שני סעיפים שונים.
אפרת חקק: תיקון סעיף 39 בעניין סעד זמני ול-43.
אברהם מיכאלי: לגבי סעד זמני אם המדינה לוקחת על עצמה, המדרגות לקבלת ההחלטה הן אותן מדרגות, נכון?
אברהם מיכאלי: שר מקבל את ההחלטה להעביר את זה לפרקליט המחוז, ופרקליט המחוז מעביר לבית המשפט.
אפרת חקק: נכון.
אברהם מיכאלי: אז לגבי סעד זמני אין לי חשש כי אני יוצא מנקודת הנחה שהרכוש נשאר בארץ, ולכן אין לי בעיה שהמדינה תוותר על הדרישה להתחייבות.
אברהם מיכאלי: לגבי העברה בפועל בסעיף 43 – אני מציע בשני המקרים שר האוצר יהיה שותף; זה לטובת שר המשפטים.
אברהם מיכאלי: שלא יהיה מצב שלא יהיה מצב שלפיצוי שמשרד המשפטים לוקח על עצמו לא יהיה גיבוי ממשרד האוצר.
אביטל בגין: משרד האוצר לא רוצה את זה.
אביטל בגין: כשהבאנו את זה לוועדת שרים בתיאום עם משרד האוצר זה מקובל עליהם.
אברהם מיכאלי: הם לא רוצים להיות שותפים לשר המשפטים גם בסעיף 39?
אביטל בגין: לא, בסעיף 39 אין שום פגיעה- -
אברהם מיכאלי: יש פיצוי.
אברהם מיכאלי: את אומרת שזה פיצוי כמו כל חילוט אחר שהם עושים בארץ.
אביטל בגין: לא עלה בדעתם.
אברהם מיכאלי: בסדר, אם זאת החלטת ממשלה או ועדת שרים החליטה שבסעיף 39 אתם לא צריכים את החתימה של שר האוצר בעניין הזה, אז אין לי בעיה, זאת תהיה החלטה של הממשלה.
אברהם מיכאלי: לגבי סעיף 43 אני מבין שמשרד האוצר שותף להחלטה, נכון?
אביטל בגין: דרך סעיף 42.
אברהם מיכאלי: אז פה לא נצטרך להבדיל בין מקרה של החזקת פסק דין חלוט בארץ לבין העברה לחו"ל.
אברהם מיכאלי: בהעברה לחו"ל אני מבין ששיקול הדעת של השר צריך להיות הרבה יותר רחב להחליט לדרוש התחייבות.
אברהם מיכאלי: אין מצב שלשר או לשרים אין שיקול דעת לא לדרוש התחייבות.
אברהם מיכאלי: אנחנו לא מבטלים לגמרי את הדרישה להתחייבות, אלא שיקול הדעת נשאר, אבל יש שיקול דעת לוותר על זה.
אברהם מיכאלי: עד עכשיו המחוקק לא אפשר לו לעשות את זה.
אברהם מיכאלי: הפשרה היא בכך שמצד אחד המדינה רשאית לוותר על ההתחייבות ושיקול הדעת נשאר.
אברהם מיכאלי: שוב, מנימוקים מיוחדים שיירשמו ב-43, נכון?
אפרת חקק: גם ב-39.
אפרת חקק: ולגבי הדרישה שההחלטה תהיה חלוטה?
אברהם מיכאלי: אני מבין שבחו"ל זאת בעיה משפטית, אי אפשר לדרוש את זה.
אפרת חקק: אבל זאת החלטה שלנו.
אברהם מיכאלי: אם מחליטים להעביר פה, בארץ חייב להיות פסק דין חלוט.
אביטל בגין: אבל אתה רוצה את זה בחוק או מספיק לך שככה זה קורה ממילא?
אברהם מיכאלי: מה הדרך האחרת?
אברהם מיכאלי: אם לא נכניס את זה לחוק השר ייכנס שוב לדילמה איך להחליט.
אברהם מיכאלי: אם לא נדרוש פסק דין בארץ – ב-42- -
אפרת חקק: ב-42 או ב-43.
אביטל בגין: את יכולה להציע נוסח?
אברהם מיכאלי: לגבי הארץ אין שום שאלה בכלל.
תמר שרון: ה-Sharing ייעשה בפועל רק במצב של - - -
אביטל בגין: זה מה שהצעתי קודם.
אפרת חקק: אפשר ב-42: "לקבוע שרכוש שחולט, לפי סעיף כך וכך, יובא ל- - -
אברהם מיכאלי: אבל איך יודעים ב-42 שזה פסק דין בארץ?
אפרת חקק: ההחלטה לפי 34 שאין עליה ערעור.
אברהם מיכאלי: שלא יהיה מצב שישתמע מהסעיף שדורשים מחו"ל פסק דין חלוט כי לא ניתן להמציא הגדרה של פסק דין חלוט מחו"ל.
אפרת חקק: נכון, אנחנו רק מדברים על ההחלטה שלנו.
אברהם מיכאלי: איך תוכלי להבהיר שאכן מתכוונים לפסק דין בארץ?
אביטל בגין: וגם שלא מתכוונים לביטול.
אביטל בגין: צריך להיזהר מזה.
אפרת חקק: אפשר להפנות ל-34.
אפרת חקק: ביטול זה לא ערעור.
אברהם מיכאלי: אני רוצה שיהיה ברור בסעיף שב"פסק דין חלוט" מתכוונים לפסק דין בארץ, כי מר בלום, אני מבין לפי ההצהרה שלכם, שעל פסקי דין בחו"ל לא ניתן כרגע לקבל.
אברהם מיכאלי: מה שדרשו מגברת נינה אומר שיש דרישה כזאת או אחרת שהמדינות האחרות דורשות מאתנו.
אביטל בגין: כשזה מול שווייץ אפשר לדעת מולם מה זה הליך סופי ולא סופי.
אביטל בגין: אם אתה כותב בחוק "הליך סופי" לא ברור בחו"ל מה זה.
אביטל בגין: לדוגמה בארצות-הברית ערעורים פליליים יכולים להימשך לנצח בכל מיני וריאציות.
אברהם מיכאלי: לכן אני גם לא רוצה לקשור את ידי השר במובן הזה שבעניין כל פסק דין יבוא יועץ משפטי ויגיד לו שהוא לא חלוט.
אברהם מיכאלי: לכן אני רוצה להבדיל בין פסק דין בארץ שאנחנו יכולים לדעת בו בקלות לבין פסקי דין בחו"ל, שלפי שיקול דעת השר, יוחלט האם הראיות מספיקות.
אברהם מיכאלי: אגב, אתם עוד הולכים להתקין על זה תקנות או בסוף שיקול דעת זה שיקול דעת?
אביטל בגין: לדעתי, יכול להיות שמסגרת התקנות תיכנס במסגרת הסדר כולל של החילוט שאנחנו עושים.
יצחק בלום: שוב, מבחינה חקיקה תקינה צריכות להיות תקנות, אחרת שלא יהיה מצב שכל אחד יפרש מה שהוא רוצה.
יצחק בלום: אני מזכיר שחוק עזרה משפטית נחקק שנתיים לפני שנחקק חוק הלבנת כספים במדינת ישראל, אז הם היו מאוד שמרניים בעניין הזה.
יצחק בלום: ברור שכאשר יהיה חוק שיתייחס לגמרי לחילוט תהיה מפה איך לעשות תקנות.
אברהם מיכאלי: יש לקונות בחוק הזה שבגינן אתם עדיין מתקשים להפעיל אותו?
יצחק בלום: בחוק עזרה משפטית בכלל?
יצחק בלום: יש כמה דברים- -
אברהם מיכאלי: כי השאלה היא למה לא עשיתם רפורמה כוללת לפני שהבאתם את התיקון הזה הפעם?
יצחק בלום: יש ביטוי: "המושלם הוא האויב של הטוב", אז אני הייתי רוצה שיהיה לנו חוק עזרה משפטית מושלם.
אברהם מיכאלי: דרך אגב, אתם מקבלים פה בוועדת חוקה קדימות מיוחדת – תוך חודש החוק הזה מקודם.
יצחק בלום: מידי יהיה היתרון שנוכל לומר למדינות העולם שלא קיים מחסום פרוצדוראלי לכל התופעה.
יצחק בלום: אחר כך, כפי שתמר אמרה, יש פגישות לראיות, יש כל מיני הליכים משפטיים וכדומה, כמו שיש דברים שונים לכל המדינות.
יצחק בלום: אבל ברור שברגע שנוכל לומר שאין לנו מחסום מסיבה כזאת – כל ההליך אפילו לא התחיל במשך 12 שנה.
אברהם מיכאלי: לכן צריך לחשוב על מידתיות והיגיון.
תמר שרון: השאלה של כבוד יושב הראש מצוינת כי היא מדגישה עד כמה זה היה אקוטי לתקן את המצב בסוגיה הזאת, כי זה משהו מאוד חריג ביחס למדינות האחרות.
אביטל בגין: יש לי הצעה לנוסח בסעיף 42.
אביטל בגין: אני מסתכלת ב"תקנות הסמים המסוכנים" (סדרי דין לעניין חילוט רכוש), בתקנה 10.
אביטל בגין: אפשר לקחת ממנה את הביטוי "שפסק הדין שבו הוא ניתן היה לחלוט", ולהוסיף פה אחרי "או תמורתו" – "ופסק הדין בישראל היה לחלוט".
אפרת חקק: לא, את רצית "שאין עליו ערעור".
אביטל בגין: אני משתמשת בכוונה בביצוע באותו מינוח.
אפרת חקק: את לא חוששת שזה יפורש- -
אברהם מיכאלי: חלוט זה חלוט.
אפרת חקק: חלוט זה חלוט, אבל יש גם - - -
אברהם מיכאלי: יש גם מינוח אחר לפסק דין סופי?
אביטל בגין: לרוב אנחנו משתמשים ב"חלוט".
אברהם מיכאלי: תקראי את החוק, ונראה מה נצטרך לעשות.
אפרת חקק: ונוסיף סעיף 1.      הקראה:      הצעת חוק עזרה משפטית בין מדינות (תיקון מס' 7) (פטור ממתן התחייבות), התש"ע-2010     תיקון סעיף 39	1. בחוק עזרה משפטית בין מדינות, התשנ"ח-1998, בסעיף 39(ג), בסופו יבוא "ואולם רשאית הרשות המוסמכת שלא לדרוש התחייבות כאמור, מנימוקים מיוחדים שיירשמו".
אפרת חקק: לזה אין הערות.
אפרת חקק: תיקון סעיף 43	2. בסעיף 43 לחוק העיקרי, בסופו יבוא "ואולם רשאי שר המשפטים שלא לדרוש התחייבות כאמור, מנימוקים מיוחדים שיירשמו".
אפרת חקק: נוסיף סעיף 3 שיהיה בעצם סעיף 2 – תיקון לסעיף 42.
אפרת חקק: תקראי שוב את הנוסח שלך, בבקשה.
אביטל בגין: "רשאי שר המשפטים, בהתייעצות עם שר האוצר – אחרי "האוצר", יבוא: "לאחר שפסק הדין בישראל היה לחלוט, לקבוע שרכוש שחלוט לפי סימן זה או חלקו וגו'".
אברהם מיכאלי: זה סעיף 42, וזה מכסה את 43.
אברהם מיכאלי: ב-43 אנחנו מזכירים את שר המשפטים, אבל זה כמובן, כולל גם את שר האוצר כי סעיף 42 אומר את זה.
אפרת חקק: נכון, הכול קשור לסעיף 42.
אברהם מיכאלי: עוד משהו שרצינו להכניס לניסוח?
אברהם מיכאלי: אם כך, אנחנו מביאים את זה להצבעה.
אברהם מיכאלי: מי בעד התיקון להצעת החוק?
אברהם מיכאלי: מי נגד?
אברהם מיכאלי: מי נמנע?
אברהם מיכאלי: הצבעה     בעד התיקונים – רוב נגד – אין נמנעים – אין התיקונים להצעת החוק נתקבלו
אברהם מיכאלי: הוועדה מאשרת את זה פה אחד.
אברהם מיכאלי: תנסחו את זה במהירות ונביא את זה לאישור קריאה שנייה ושלישית כדי להביא את זה למליאת הכנסת.
יצחק בלום: אנחנו מודים לוועדה על ההזמנה לתיקונים נוספים בחוק.
אברהם מיכאלי: אנחנו מברכים אתכם על היוזמה.
אברהם מיכאלי: אתכם ואת ראש העין.
אפרת חקאק: לא.
אברהם מיכאלי: אז אני מאשר את הצו – צו סדר הדין הפליל (בירת משפט – חוקי עזר לראש העין), התש"ע-2010, קביעת עבירות של ברירת משפט.
אברהם מיכאלי: הצו מאושר.
אברהם מיכאלי: מי הרשות הבאה?
אברהם מיכאלי: עירית נתניה.
אברהם מיכאלי: עד עכשיו לא היה לכם צו כזה?
רוני בר-און: אנחנו למעשה הוספנו את סעיף 3(א) לחוק העזר לעניין פתיחת עסקים וסגירתם באופן שיאפשר לנו לאכוף גם איסור פתיחה של עסקים ביום הזיכרון וביום השואה.
רוני בר-און: אנחנו רוצים להחיל את צו העיריות (עבירות קנס), על הסעיף הזה על מנת שנוכל באמת לאכוף ולרשום הערות קנס.
אברהם מיכאלי: עד עכשיו זה לא היה צו- - ?
רוני בר-און: לא. תיקנו את זה לפני כשנתיים ועכשיו אנחנו מבקשים להחיל את זה.
אברהם מיכאלי: משרד הפנים – יש לכם הערה?
אברהם מיכאלי: משרד המשפטים?
אברהם מיכאלי: גם אין.
אברהם מיכאלי: אם כך, אתם מצטרפים לבקשה.
אברהם מיכאלי: אני מאשר לכם את צו העיריות (עבירות קנס), התש"ע-2010, הצו כפי שהוגש לי על ידי שר הפנים ושר המשפטים.
דורית ואג: יש פה מישהו מתל אביב?
שלי וייל: אנחנו ביקשנו שני סעיפים שקיימים בחוק עזר של שמירת הסדר והניקיון, שיהיו סעיפים שייתפסו כעבירות קנס.
שלי וייל: שני הסעיפים מדברים על שמירת הניקיון סביב מדרכות שגובלות עם בעלי עסקים.
שלי וייל: כמות האנשים שנכנסת לעירית תל אביב ידועה, והעובדה שתל אביב היא מטרופולין של 24 שעות ביממה - -
אברהם מיכאלי: איך עד עכשיו הסתדרתם?
שלי וייל: כתבי אישום אבל זה קשה מאד להסתדר עם כתבי אישום.
שלי וייל: הסעיפים קיימים ואנחנו רוצים - -
אברהם מיכאלי: בעצם בעלי עסקים משתפים פעולה, או לא משתפים פעולה?
שלי וייל: אנחנו חושבים שבאמצעות מתן דוחות הם ישתפו פעולה.
שלי וייל: אמנם עבירה על - -
אברהם מיכאלי: כמה משפטים הגשתם, נניח בשנתיים, על אותה עבירה שכרגע אתם מבקשים לאשר את הקנס?
שלי וייל: עשרות, לא מאות.
שלי וייל: אבל בדוחות – אין לי ספק שזה הרבה יותר נגיש, הרבה יותר קל - -
אברהם מיכאלי: אתם בטח גם לא רוצים, לפי כמות העסקים, לסתום את בית המשפט - -
שלי וייל: לא לסתום.
שלי וייל: אני מניחה שניתן את הדוח, וישלמו אותו, לא כמו בכתב אישום, שצריך ל - - את האנשים - -
אברהם מיכאלי: כמה קנסות הם הטילו, בתי המשפט, לפי ניסיונך, על כתבי אישום שהגשתם?
שלי וייל: הקנס המקסימאלי נכון להיום הוא 3,600 שקלים.
שלי וייל: לדעתי זה לא עבר את הסכום של 2,500 שקלים.
אברהם מיכאלי: אז בעצם אנחנו עושים חסד עם אותם עסקים שמגישים להם סכום כזה של ברירת קנס.
שלי וייל: זה נכון שמבחינת הכנסות העיריה זה נראה פחות, אבל מבחינת ההרתעה - - אני אומרת - חסד מבחינת הענישה – 660 שקל בלבד, ומצד שני – האפקטיביות של לתת דוחות למאות בעלי עסקים שמפרים את החוק – חשוב מאד במטרה שלנו להפוך את זה ל - -
אפרת חקאק: מדובר בשני סעיפים?
מיכל גולד: דיברנו על סעיף 49, סעיף 50 לא מהווה עבירה.
מיכל גולד: זה סעיף שאומר שאם אתה המפקח – אז הוא רשאי.
מיכל גולד: אין פה עבירה.
שלי וייל: להוסיף את סעיף 49-50 לרשימת העבירות - -
מיכל גולד: תסתכלי על סעיף 50, פשוט אין שם עבירה.
אברהם מיכאלי: בעבירה דומה ברשויות אחרות – מה גובה הקנס?
מיכאל בן-ארי: 430.
אברהם מיכאלי: יש לכם הערה, משרד הפנים?
אברהם מיכאלי: הצו שמופיע בפני הוועדה זה צו שאמורים לחתום עליו שר הפנים ושר המשפטים והבקשה היא לגבי דרגת קנס ב' – זאת אומרת 430 שקל, ואני מאשר את ה-430 שקל.
אברהם מיכאלי: אם אתם תראו - -
שלי וייל: אנחנו רצינו שזה יהיה מתאים לפסולת אשפה ופסולת בניין וזה 660 - -
אברהם מיכאלי: בפעם הבאה תתאמו את זה עם משרד הפנים  כי בסך הכל הבקשה מוגשת על ידי משרד הפנים, ואם תראו לנכון במשך הזמן, שזה לא יעיל – אני מבין שבעיריות אחרות זה דרגה ב'.
שלי וייל: זה נכון גב לגבי בעלי עסקים.
אברהם מיכאלי: לא הייתי אומר.
אברהם מיכאלי: אני לא בטוח שבמצב הכלכלי של היום – מצבם של בעלי העסקים יותר טוב.
אברהם מיכאלי: אז אנחנו מאשרים כרגע את בקשת משרד הפנים שהסעיף המתאים בתוך הצו זה סעיף 49 ובצו עצמו שזה כבר מופיע?
אברהם מיכאלי: אנחנו מאשרים דרגת קנס ב', והצו מאושר.
אברהם מיכאלי: מועצה אזורית תמר.
אברהם מיכאלי: מה הבקשה שלכם?
עופר צוק: אנחנו מבקשים להוסיף עבירת קנס בחוק.
עופר צוק: הוספנו לפני שלוש שנים הוראה שדורשת מהתושבים  - - - מגיעה מהמכרות ולא מהרשות, כדי שנוכל לחייב באגרת ביוב בהתאם.
עופר צוק: זה נקבע כהוראה ואנחנו מבקשים לקבוע את זה כעבירת קנס בדרגה ב'.
אברהם מיכאלי: מבחינת רשויות מקבילות זו אותה דרגה?
אברהם מיכאלי: כי אני מאד מקפיד על זה שלא יהיה ברשות אחת יותר וברשות אחת פחות.
אברהם מיכאלי: בכמה מקרים הגשתם כתבי אישום עד עכשיו?
עופר צוק: הבעיה שלנו היא לא כמות.
עופר צוק: הבעיה היא הסכומים.
עופר צוק: מדברים  בעיקר על המלונות הגדולים של ים המלח.
עופר צוק: ניסינו לבוא אתם במשא ומתן לפני - -
אברהם מיכאלי: הגשתם כתבי אישום עד עכשיו?
עופר צוק: היינו אתם במשא ומתן אבל בו זמנית - -
אברהם מיכאלי: אז לא הבאתם את זה להכרעה משפטית באזור שלכם.
עופר צוק: לא על שאלת  - -
אברהם מיכאלי: יש הערות למשרד הפנים?
אברהם מיכאלי: – אין.
אברהם מיכאלי: למשרד המשפטים?
אברהם מיכאלי: –אין.
אברהם מיכאלי: אם צריך לעדכן משהו בתוך המסמכים – תעדכנו.
אברהם מיכאלי: אני מאשר את הצו לגבי המועצה האזורית תמר.
אברהם מיכאלי: נעבור לבני ברק.
יהושע דה-האן: תוקן חוק עזר לבני ברק  פתיחת עסקים וסגירתם ב-2002 ולא בוצע עדכון של צו עבירות קנס.
אברהם מיכאלי: ואיך עד עכשיו הגשתם כתבי אישום?
יהושע דה-האן: המשיכו לתת דוחות עד ש - -
אברהם מיכאלי: אצלכם זה קצת שונה מכל עיר אחרת, לא?
יהושע דה-האן: זה כבר תוקן ב- 2002 – עד 22:00 אנחנו - -
אברהם מיכאלי: 22:00?
אברהם מיכאלי: בצהריים יש הפסקות?
יהושע דה-האן: עדיין מופיע – ימי שלישי.
יהושע דה-האן: זה לא בדיוק נאכף.
אברהם מיכאלי: לפעמים באים בשעות רגילות והחנויות סגורות.
יהושע דה-האן: עד 10:30 אין מה לבוא.
אברהם מיכאלי: ובצהריים זה עובד רצוף, חוץ מיום שלישי שאחרי הצהריים אמורים לסגור?
אברהם מיכאלי: איך עד עכשיו, הגשתם כתבי אישום?
יהושע דה-האן: לאחר שפורסם החוק המשכנו עם כתבי אישום עד שהסבו את תשומת לבנו - - עברנו לכתבי אישום, וצריך להחזיר את זה למסלול הרגיל, זה בסך הכל מסלול שמטרטר את האזרח.
אברהם מיכאלי: ואיך הציבור מגיב על זה?
יהושע דה-האן: זה חוק שעורר חזק מאד, זה שינה את פני העיר.
אברהם מיכאלי: יש שעות פתיחה וסגירה במוצאי שבת?
יהושע דה-האן: מוגדרות כאן שעות של מוצאי שבת.
אברהם מיכאלי: השאלה היא – לא כולם תושבי בני ברק שמפקידים.
אברהם מיכאלי: אם יש תושבים זרים שנכנסים אצלכם האם הם פוגעים שם בהווי ה - -
יהושע דה-האן: לא, זה נאכף.
אברהם מיכאלי: אני רואה כאן כמה דרגות קנס.
יהושע דה-האן: הדרגות הראשונות זה על ימי המנוחה – שבת, חג ומועדים שאסורים בחוק.
יהושע דה-האן: הסעיף העיקרי הוא האמצעי, וסעיף 7, השלישי, הוא בעניין בתי מרקחת.
יהושע דה-האן: למעשה החוק הזה כבר תוקן והוא קיים מ- 2002.
אברהם מיכאלי: ולמעשה – אתם לאמשנים את החוק, אתם מעבירים אותו לברירת קנס.
דורית ואג: אבל בסכום הקנס הזה – שווה לו לפתוח.
יהושע דה-האן: אם הוא יקבל את זה יום יום – אז לא.
אברהם מיכאלי: אבל השאלה – למה לא נכנסו בתי המרקחת לסעיף האמצעי, מבחינתכם.
יהושע דה-האן: אין לנו הרבה כאלה.
יהושע דה-האן: לא זו הבעיה בבני ברק.
אברהם מיכאלי: אז כתבי אישום עד עכשיו הגשתם על הקבוצה האמצעית או על א', גם?
יהושע דה-האן: על הקבוצה האמצעית.
אברהם מיכאלי: משרד הפנים – יש לכם הערות על הסיווגים השונים שנקבעו פה?
מיכאל בן-ארי: לא, אבל הייתי ממליצה להם – במידה ואינכם אוכפים את שעות הצהריים  תגישו תיקון לחוק.
מיכאל בן-ארי: אין טעם.
מיכאל בן-ארי: אם הם לא אוכפים את זה – אין טעם.
אברהם מיכאלי: טוב, אני מאשר לכם את הצו.
דורית ואג: חבל אילות.
דורית ואג: אנחנו הולכים מהקל אל הכבד.
מורן רוצבי: אנו מבקשות לאשר את צו עבירות קנס.
מורן רוצבי: עד עכשיו לא היה לנו את זה.
אברהם מיכאלי: איך עד עכשיו פעלתם, כתבי אישום?
מורן רוצבי: לא  הגשנו, ניהלנו הליכי משא ומתן.
אברהם מיכאלי: למשרד הפנים אין הערות?
אברהם מיכאלי: אז אתם מבקשים שכל הקנסות יהיו בדרגה ב'.
אברהם מיכאלי: אלה כל חוקי העזר שלכם או שיש לכם חוקים שלא הבאתם אותם משיקולים כאלה ואחרים?
אברהם מיכאלי: יש פה 9 קבוצות של חוקי עזר
מורן רוצבי: מצויים פה כל החוקים של המועצה.
אפרת חקאק: יש הערות לטבלה – לא ברור בסעיף 2, במודעות ושלטים, נראה כאילו זה דרגת קנס ג', אבל זה אמור להיות דרגת קנס ב'.
מורן רוצבי: אוקי, אני אסדר את זה.
אפרת חקאק: אותו הדבר לעניין סעיף 4(א) – מפגעי תעבורה.
אפרת חקאק: לא ברור מה דרגת הקנס.
אפרת חקאק: כולם מסכימים שזה אמור להיות דרגת קנס ד', כן?
אברהם מיכאלי: זה סביר, דרגת קנס ד'?
אברהם מיכאלי: זה לא נמוך מדי?
אברהם מיכאלי: איך זה ברשויות אחרות לגבי סעיף כזה, חוק עזר דומה?
מיכאל בן-ארי: ניתן להעלות את גובה הקנס, אבל במידה והרשות מעוניינת להשעיר אותו על כנו - -
מורן רוצבי: נשמח להעלות את זה לסטנדרט של מועצות אחרות.
אברהם מיכאלי: זה מה שאני רוצה לדעת – מה הסטנדרט במועצות אחרות.
מיכאל בן-ארי: תלוי מה סוג המפגע.
אברהם מיכאלי: אנחנו כרגע מאשרים דרגה ד', אבל תעשו בדיקה משווה עם רשויות אחרות ואם יש צורך – תשקלו ותביאו לתיקון.
אברהם מיכאלי: אני מאשר את זה בדרגה ד'.
אברהם מיכאלי: כל קבוצת החוקים שהגשתם.
דורית ואג: כפר שמריהו.
דרור אלוני: אנחנו מגישים לראשונה צו.
דרור אלוני: חוקי העזר קיימים, אנחנו מבקשים רק כלי אכיפה נוסף לאותם שוליים שלא מקפידים לעמוד במסגרת החוק.
אברהם מיכאלי: כל חוקי העזר שלכם כאלה - -
שחר בן עמי: שלושה, שהם חדשים יחסית.
שחר בן עמי: מ-2005 זה הוותיק שביניהם, ושניים מ- 2008.
דרור אלוני: הם מעודכנים.
דרור אלוני: היו בעבר חוקים ישנים יותר אבל עדכנו את כולם ועכשיו אנחנו מבקשים צו כדי לאפשר לנו - -
אברהם מיכאלי: ואיך עד עכשיו פעלתם?
שחר בן עמי: כתבי אישום.
שחר בן עמי: בסך הכל מדובר ביישוב שפועל עם משמעת אזרחית מאד גבוהה, ובשוליים פועלים - -
אברהם מיכאלי: הנקודה היא – כתבי אישום שהגשתם, יש פסקי דין עליהם?
שחר בן עמי: יש, אבל זה הוגש במשורה.
שחר בן עמי: בעשור האחרון הוגשו 5 כתבי אישום.
שחר בן עמי: אין הרבה עבירות.
דורית ואג: אין לכם צרות עם אזעקות של בתים?
דרור אלוני: אם יהיה צו – כנראה שמספר האזעקות  - -
אברהם מיכאלי: אני רואה דרגות, חילקתם את זה לכמה דרגות.
אברהם מיכאלי: משרד הפנים – הסטנדרטים מקובלים?
אברהם מיכאלי: יש פה גם דרגה ז', בפינוי פסולת.
אברהם מיכאלי: זו טעות?
אברהם מיכאלי: יש כזה דבר, 220 שקל?
אפרת חקאק: כן.
אברהם מיכאלי: אז מבחינתכם הסטנדרטים מקובלים, זה בס'דר.
אברהם מיכאלי: יש לכם הערות?
אפרת חקאק: בסעיף 16(ב) למניעת מפגעים נפלה טעות.
אפרת חקאק: סעיף א(2) מופיע פעמיים.
אברהם מיכאלי: מניעת מפגעים.
אברהם מיכאלי: אז מוחקים.
אפרת חקאק: מוחקים דרגת קנס ב' ומשאירים – א'.
אפרת חקאק: ובעמוד 5 יש עניין המחזור שפה, בכפר סבא, לפני כמה חודשים עשינו הסדר שונה.
אפרת חקאק: שם העברנו את סעיף א' לדרגת קנס של 95 שקל וגם הוספנו הערות שצריכים להיות הודעות ושלטים.
שחר בן עמי: אנחנו הכנו הודעות לתושבים  שתשוגרנה בעקבות הצו הזה ויש כלי עצירה שהוצבו בתחנות שונות בכפר כדי לאפשר מחזור ולעמוד בהוראות החוק.
דרור אלוני: יש לי כאן מפות מסודרות, אם תרצו.
אברהם מיכאלי: תקבלו עכשיו גם מענקים מהמשרד לאיכות הסביבה, לא?
דרור אלוני: לא. המשרד מדכא יוזמה.
דרור אלוני: זה יישוב קטן, כך שמבחינת מרחקים - -
אברהם מיכאלי: אנחנו באמת הקפדנו, ברשויות אחרות, כדי שהאזרחים בהתחלה לא יהיו בגדר עונשים אלא מזהירים ולראות איך זה מתקדם הלאה.
דרור אלוני: אני יכול להמציא לך את המכתב שמוכן כאיגרת לתושב.
דרור אלוני: יש גם מפות מצורפות.
דרור אלוני: בסך הכל התושבים ממושמעים ואני מניח שיקראו, ואת המפרים – נקנוס.
אברהם מיכאלי: לכן, בוא נלך לפי הסטנדרטים שקבענו ברשויות אחרות.
אפרת חקאק: אז אני מציעה להוסיף הערה שהמתקן צריך להיות סמוך לבית מגוריו של האדם, ודבר שני – שיהיו מודעות ושלטים, וגימ"ל- - דרגת קנס.
שחר בן עמי: אתם מעירים הערות לדברים שכבר טופלו.
אפרת חקאק: אז אין בעיה להכניס את זה כהערה.
אברהם מיכאלי: אז תבורכו על מה שעשיתם, אנחנו בסך הכל רוצים שהסטנדרטים יהפכו לסטנדרטים שלכם, מצדי, שכל רשות תבין שאי אפשר לבוא לתושבים ולדרוש מהם דברים, גם כשנותנים להם את הכלים המתאימים לכך.
אברהם מיכאלי: אז ההערות האלה יוכנסו בפנים – ומה מבחינת גובה הקנס?
אפרת חקאק: בכפר סבא יש לנו דרגת קנס  ו' – שזה 25 שקל ואמרנו שבעוד כמה חודשים, שנה – אם זה במאת מסתדר שכולם יודעים על הדבר הזה, אפשר  - -
אברהם מיכאלי: ניתן לכם צ'אנס לחזור לזה בעוד - -
דרור אלוני: אדוני, תהליך החקיקה אורך כשנתיים.
אברהם מיכאלי: לא אצלנו.
דרור אלוני: לא פה.
דרור אלוני: הוועדה הזו יעילה.
דרור אלוני: משרד הפנים ומשרד המשפטים – התהליך אורך שנתיים.
דרור אלוני: הוא מעקר את היכולת שלנו לנהל את הרשות בצורה מסודרת.
דרור אלוני: אנא, אל תדרשו מאתנו לחזור על התהליך הזה.
דרור אלוני: הוא קשה מאד.
דרור אלוני: הוא יקר לנו, הוא מיותר לנו, הוא גם לא מתאים גם לכפר שמריהו.
אברהם מיכאלי: האם מבחינת התושבים אתה, כראש המועצה, לא חושש מחר מהתקוממות?
דרור אלוני: ודאי שלא.
דרור אלוני: התושבים יברכו על היוזמה הזו.
אברהם מיכאלי: אני מוכן להוות כאתגר- אתם, כרשות שמובילה את העניין הזה כי אנחנו בעד השיטה  שאתם תדאגו למחזור ולהפרדה, וכו' וכו', אני מוכן לאשר לכם כרגע את הדרגה שאתם מבקשים אותה  אבל אני מבקש ממשרד הפנים באמת לראות שהסטנדרט שלהם אכן יהפוך לסטנדרט שלא נבוא לרשויות אחרות, כי אני בכפר סבא לא אישרתי את זה באותה ישיבה.
אברהם מיכאלי: הם לא נתנו את אותן תשובות שנתנו לי פה.
אברהם מיכאלי: לכן, זה כרגע מבחינתי זה לא מהווה תקדים לרשויות אחרות.
אברהם מיכאלי: אני מאשר להם את זה באופן חריג בדרגה שהם ביקשו, ולכן נאשר את הגובה שהן ביקשו.
אברהם מיכאלי: מבחינתכם – אתם תעקבו אחרי תלונות התושבים שיגיעו אליכם.
מיכאל בן-ארי: אנחנו נכתוב את שתי ההערות – בסמוך לשלטים.
אברהם מיכאלי: מר אלוני, אתה קיבלת פה קרדיט גבוה מאד כי אני לא רציתי ליצור את התקדים שלך לגבי רשויות אחרות.
אברהם מיכאלי: אמרתי שאתה תהיה באופן חריג בגובה קנס יותר גבוה.
אברהם מיכאלי: אם רשויות אחרות תוכחנה שהן מסוגלות להיערך לזה – אני אברך על כך.
דרור אלוני: אני מודה על הקרדיט.
אברהם מיכאלי: למשרד הפנים יש עוד הערות לגבי כפר שמריהו?
אברהם מיכאלי: אם כך אני מאשר את הצו – כל החוקים, חוקי העזר – עברו.
דורית ואג: שדרות.
שלי וייל: אני הגעתי לכאן בידיעה שמשרד הפנים מקבל את בקשתנו.
שלי וייל: אני שומעת היום לראשונה שזה לא כך, לגבי הקנס של עירית תל אביב, ב-א'.
שלי וייל: יכול להיות שהדרישה שלנו היא שונה מהקנס הקבוע ברשויות אחרות לעבירה מסוג זה.
שלי וייל: יחד עם זאת - -
אברהם מיכאלי: זה הצו שהניח לנו משרד הפנים.
אברהם מיכאלי: אנחנו יכולים לאשר או לא  לאשר.
אברהם מיכאלי: את רוצה שלא נאשר?
שלי וייל: אני רוצה שתאשרו אותו בדרגה הגבוהה שלו שתואמת את העבירות האחרות אצלנו.
אברהם מיכאלי: השר הוא הגורם הפונה אלי.
אברהם מיכאלי: השר מבקש ממני לאשר דרגה מסוימת.
אברהם מיכאלי: אם לכם יש השגה על זה, שבו עם משרד הפנים ותביאו תיקון.
אברהם מיכאלי: אני לא מציע שנעשה את זה פה, כי בסך הכל זה לא מקובל.
שלי וייל: הסיבה היחידה היא ליצור השוואה עם עבירות אחרות - -כשמראש יש לנו את הדרגה הכי גבוהה.
אברהם מיכאלי: אדרבא.
אברהם מיכאלי: לא מדובר פה - - במחזור, זה תקדים בארץ שאנחנו יושבים.
אברהם מיכאלי: אנחנו, ככנסת מעודדים מחזור.
אברהם מיכאלי: אבל באו רשויות וביקשו, ואמרנו – תעשו תשתית קודם כל, לכך.
אברהם מיכאלי: בא ראש מועצת כפר שמריהו ואמר שיש לו כבר תשתית, הוא כבר התחיל.
אברהם מיכאלי: אני רוצה לעודד אותו שיעשה את זה.
אברהם מיכאלי: מה שאתם מבקשים כעת – תתאמו את זה עם משרד הפנים.
אברהם מיכאלי: אנחנו ועדה מאד זריזה, בקטע הזה.