GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אברהם מיכאלי: כל הנושא של פרסום של הדבר הזה, תזמו לעשות משהו?
גלי גרוס: בוודאי.
אברהם מיכאלי: לא רק ברשומות.
גלי גרוס: הבנתי למה אתה מתכוון, אדוני היושב-ראש.
גלי גרוס: אנחנו נפרסם באתר שלנו, גם במודעות, אני מניחה.
אברהם מיכאלי: יש דברים שאתם יכולים להשתבח בכך שזו התייעלות לטובת האזרח.
גלי גרוס: אנחנו בהחלט מעוניינים שהציבור יהיה מודע לשירותים האלה ויוכל לקבל אותם.
אברהם מיכאלי: יש לכם תקציב לזה או שתצטרכו תקציב?
ירמיהו גור: אם לא יהיה לנו, נבקש.
אברהם מיכאלי: אם זה יופיע פה בסוף, לא יהיה כתוב כמו שכתוב פה.
אברהם מיכאלי: הנוסחים המשולבים יעשו בצורה הזאת?
אלעזר שטרן: המשולבים עושים החברות המסחריות.
דורית ואג: יהיה סעיף זה וזה בוטל.
אברהם מיכאלי: שאנשים יבינו מה עשינו פה.
אברהם מיכאלי: פה יש מסמך משולב, אז יותר נוח להבין מה עשינו.
גלי גרוס: בסופו של דבר, רוב האזרחים משתמשים באתרים של החברות המסחריות שנותנים את המידע משולב.
גלי גרוס: גם אצלנו באתר, אגב, אנחנו מפנים לתקנות- - -
אברהם מיכאלי: יש כמה סוגים של אגרות.
אברהם מיכאלי: אחד זה עיון בתיק, אחד זה תקליטור, אבל בתיקון שמונח לפני, שאנחנו נאשר, קשה לנו להבחין בין סוג אחד לסוג אחר, זה קצת מבלבל.
אברהם מיכאלי: אני כרגע בסך הכול מאשר הכול, פרט לאגרה שהשארנו פתוחה ופרט לתיקון שאמרנו שהוא יופיע- - -
גלי גרוס: אנחנו מסכימים להצעתך שזה יהיה 10 שקלים.
אברהם מיכאלי: באתם לקראת האזרח, תבורכו.
אברהם מיכאלי: 10 שקלים לגבי עיון באינטרנט.
אברהם מיכאלי: מה שהופיע 15 שקלים, "בנסח חברה, באינטרנט, לכל חברה", זה יהיה 10 שקלים.
גלי גרוס: אם אתה עובד על הנוסח המשולב, יש שני סעיפים נוספים שמופיעים בנוסח הרגיל.
גלי גרוס: האחד הוא סעיף התחילה, שתחילתן של התקנות 30 יום מיום פרסומן, שזה סעיף די סטנדרטי, והשני, שהוא לשם זהירות, כי בפועל זה לא יקרה, שכל הנושא של הדיסק הסרוק הוא ככל שדיסק החברה נסרק.
גלי גרוס: כיוון שהפרקטיקה בפועל, שאנחנו סורקים אגב הזמנה, לסעיף הזה כנראה לא תהיה משמעות.
אברהם מיכאלי: הבנתי שאתם יעילים, בתוך כמה ימים אתם יכולים לסרוק כמעט כל תיק חברה.
אברהם מיכאלי: מי שמבקש, הוא כבר יוכל לקבל תיק סרוק.
גלי גרוס: עדיין, למען הזהירות, רצינו להבהיר.
אברהם מיכאלי: אם לא, הוא יצטרך להגיע לרשם החברות בירושלים ושם לקבל את המידע שהוא רוצה.
אברהם מיכאלי: העמדות היום בכמות סבירה?
ירמיהו גור: 20 עמדות  מאוישות.
דורית ואג: הן כולן מאוישות או שזה כמו בסופר?
גלי גרוס: אין אנשים, זה רק מחשב.
דורית ואג: התכוונתי לשאול אם הן כולן עובדות.
אברהם מיכאלי: מבחינה טכנית, האזרח שמגיע, שולף כרטיס אשראי ומשלם במקום?
ירמיהו גור: במקום יש עמדות תשלום  עם מדפסת.
ירמיהו גור: בקרוב נקבל גם עמדות קיוסק ועמדות מגע.
ירמיהו גור: המשלם מוציא את הקבלה, מגיע לשלב המנתב, הוא מעיין בתיק, מדפיס אצלנו, המדפסות נמצאות אצלנו, סופרים לו את העמודים בטכניקה מעניינית של שקילה – מצאנו פתרון טכני – חוזר שוב לאותן עמדות תשלום, משלם עבור ההדפסה ומקבל.
אברהם מיכאלי: בהתחלה הוא משלם על עיון ולאחר מכן הוא משלם על דפים.
ירמיהו גור: אנחנו לא יודעים מראש כמה דפים הוא רוצה להדפיס.
אברהם מיכאלי: זה הגיוני.
דורית ואג: זה מדפיס דו-צדדי?
ירמיהו גור: לא.
דורית ואג: חראם על הנייר.
אברהם מיכאלי: בהמשך אולי.
ירמיהו גור: אני רוצה לקוות שה-CD יחסוך את הנייר.
אברהם מיכאלי: הבעיה תהיה לגבי אימות.
אברהם מיכאלי: אם יש מסמך שהוא יצטרך לאמת, הוא לא יכול להדפיס על דו-צדדי.
דורית ואג: כמה מסמכים כאלה יש?
אברהם מיכאלי: תלוי מה הוא ירצה.
אברהם מיכאלי: יש מסמך שאם הוא ידפיס על דו-צדדי, ואלה שני מסמכים שונים, הוא לא יוכל לקבל מתאים למקור.
דורית ואג: גם אנחנו עושים דו-צדדי.
אברהם מיכאלי: אתם יעילים, זו ועדת חוקה.
אברהם מיכאלי: אנחנו את תקנות החברות (אגרות) (תיקון), התש"ע-2010 אנחנו מאשרים.
אברהם מיכאלי: תקנות החברות (אגרות) (תיקון), התש"ע-2010 אושרו, בכפוף לשינויים
אברהם מיכאלי: נעבור לאגרות לעניין חברה לתועלת הציבור.
אברהם מיכאלי: אלה תקנות חדשות.
אברהם מיכאלי: מבחינת הטקסט עצמו, הטקסט חדש.
גלי גרוס: אלה תקנות חדשות לחלוטין.
אברהם מיכאלי: צריך לקרוא?
אלעזר שטרן: צריך להבהיר לפרוטוקול שאנחנו מוסיפים פה את שתי ההפניות, גם לגבי הרישום וגם לגבי המיזוג.
גלי גרוס: גם פה נפחית, כמובן, את העיון בנסח החברה באינטרנט ל-10 שקלים כדי שזה יהיה מקביל.
גלי גרוס: מעבר לזה, הסכומים פה הם קצת שונים מהסכומים שדיברנו עליהם קודם.
אברהם מיכאלי: העיקרון הוא אותו עיקרון.
אברהם מיכאלי: השאלה, אם זה צריך להיות דומה לעמותות.
גלי גרוס: נחזור לעמותות, כי זו תמונת הראי של עמותות.
אברהם מיכאלי: אם כך נעבור לעמותות ונחזור לפה בחזרה.
אברהם מיכאלי: לגבי העמותות, אני מבין, עשיתם שינויים בטקסט, אבל הבנתי שהמלים דומות.
גלי גרוס: זה שינוי טכני שמעדכן בעיקר את מועד העדכון.
אברהם מיכאלי: שיניתי בטקסט, בתקנה 3 אני רואה, הכנסתם במקום סכומי אגרות "הסכומים הקבועים"- - -
גלי גרוס: התקנה הזאת היא בסך הכול תקנה שקובעת את הנוסח הסטנדרטי היום של סעיפי עדכון סכומים ומשנה את מועד העדכון כדי שהכול יהיה רוחבית ב-1 בינואר מבחינת התקנות של יחידת- - -
אברהם מיכאלי: הוספתם פה תקנה 3 לגבי המנכ"ל.
אברהם מיכאלי: אני מבין שהוא מפרסם ברשומות את נוסח התוספת.
גלי גרוס: זה גם המצב הקיים היום.
אברהם מיכאלי: למה הוספתם את זה?
גלי גרוס: החלפנו את הסעיף הקיים כדי לעשות סדר ולהתאים אותו לנוסח הסטנדרטי של סעיפי עדכון סכומים כמו שנהוג היום.
גלי גרוס: אגב זה גם רשמנו שוב את העניין של- - -
אברהם מיכאלי: בתקנות הקודמות זה לא מופיע.
אברהם מיכאלי: הבנתי שזו תוספת חדשה.
גלי גרוס: זו היתה הפרקטיקה בכל מקרה.
אברהם מיכאלי: בעיקרון, זה מה שהיה הפרקטיקה, וזה גם שמתבצע בפועל.
אברהם מיכאלי: לגבי המדדים, אני מבין, רציתם שתהיה אותה שיטה של פרסום?
גלי גרוס: היה את זה בסעיף 3(ה).
גלי גרוס: אם תסתכל על תקנה 3 לתקנות, סעיף קטן (ה) של התקנה דיבר על המנהל הכללי של משרד הפנים, וזה הפך להיות המנהל הכללי של משרד המשפטים.
גלי גרוס: עשינו שם התאמות.
אברהם מיכאלי: בטקסט עצמו אין שינויים.
אברהם מיכאלי: נעבור לאגרות.
אברהם מיכאלי: מה פה ביקשתם לשנות?
אברהם מיכאלי: "בפרט 3 לתוספת לתקנות העיקריות - (1) פרט משנה (ב) – יימחק.
אברהם מיכאלי: " מה היה פה, עיון בפנקס העמותות?
גלי גרוס: אין דבר כזה פנקס עמותות, אין נסח עמותה היום.
אברהם מיכאלי: אתם לא חושבים על זה, או שזה הרבה יותר קשה?
גלי גרוס: אנחנו חושבים על זה, אבל בינתיים הושק כל הנושא של פרויקט ה"גיידסטאר", ואפשר גם לקבל, ללא תשלום, מידע מאוד-מאוד נרחב, גם מידע ממשרד המשפטים וגם מידע שהעמותות עצמן מעלות לגבי עצמן, שכולל הרבה מאוד פרטים לגבי עמותה.
גלי גרוס: נחשוב על זה, אבל זה משהו שפחות נדרש באופן מיידי והכרחי כמו לגבי חברות, כי המידע הזה לגבי עמותות מאוד נגיש באינטרנט היום, וללא תשלום.
אברהם מיכאלי: מה שאתם עושים היום, שבפרט 3 לתוספת מוחקים את עיון בפנקס העמותות, שזה ה-15 שקלים, וזה יורד.
אברהם מיכאלי: קבלת מידע באמצעות מחשב גם יורד?
גלי גרוס: אנחנו מחליפים את זה בהסדר החדש שמדבר על הדפסת עמודים.
אברהם מיכאלי: עיון היום בתיק העמותה, במסמכים שהוגשו בהתאם, העיון היום בתיק העמותה, במסמכים שהוגשו בהתאם לסעיף 39(ב) לחוק, לגבי כל עמותה, העיון עצמו נשאר 28 שקלים.
אברהם מיכאלי: אחר כך הדפסה לכל עמוד 2 שקלים.
אברהם מיכאלי: זה נשאר אותו דבר?
גלי גרוס: לא, היום העלות של הצילום היא 1 שקל, ואין יותר עניין של צילום, כי כל תיקי העמותה סרוקים, ולכן העיון הוא אך ורק בעמדות מחשב.
גלי גרוס: רצינו לעשות האחדה מול רשם החברות.
אברהם מיכאלי: כל הדפסה לכל עמוד תעלה עוד 2 שקלים.
אברהם מיכאלי: אתם עכשיו מגיעים לתקליטור.
אברהם מיכאלי: CD צרוב בלשכה יעלה 55 שקלים ובדואר יעלה 50 שקלים.
אברהם מיכאלי: תסבירי לי מה ההיגיון שהקפצתם את זה בכמעט פי שניים?
גלי גרוס: הרציונל דווקא היה הפוך.
גלי גרוס: התחלנו מהמחיר של כמה עולה לנו העבודה שנדרשת לצריבת תיק, העלויות של דיסק, ולפי זה קבענו את התמחור בתחום החברות.
גלי גרוס: ואז חשבנו, שמכיוון שבתחום העמותות כל העלויות מופחתות, בשים לב לאופי העמותה ולפעילות שלה, הפחתנו את זה מ-60 שקלים בחברות ל-50 שקלים כאן.
אברהם מיכאלי: יש בעיה בפרופורציה.
אברהם מיכאלי: לא נוכל להסביר למה אישרנו.
אביטל שרייבר: אני סגנית ראש רשות התאגידים ומנהלת יחידת רשם העמותות.
אביטל שרייבר: נכון להיום, מי שרוצה לעיין בתיק עמותה צריך להגיע לירושלים למשרדים שלנו.
אביטל שרייבר: מכיוון שהמסמכים סרוקים, הוא מקבל דיסק צרוב עם פיקדון שהוא מפקיד, כי הוא צריך להחזיר את הדיסק הזה נכון להיום, מכיוון שהתקנות עדיין לא בתוקף.
אביטל שרייבר: הוא מעיין בו במקום, ואם הוא רוצה לקבל את המסמכים מתוך הדיסק הצרוב, הוא מדפיס ומשלם 1 שקל על כל עמוד.
אביטל שרייבר: זאת אומרת, שסך כול העלויות היום גבוהות יותר.
אביטל שרייבר: אומנם עצם העיון הוא 28 שקלים, אבל צריך לצרף לזה עלויות של הגעה למשרדים, עלויות של חניה אם יש, עלויות של זמן.
אברהם מיכאלי: זה גם ברשם החברות.
גלי גרוס: זה עדיין פחות.
אביטל שרייבר: זה נכון, אבל הטכניקה עכשיו היא שונה.
אביטל שרייבר: המצב הוא שמבחינת עלויות לאזרח, הן יהיו נמוכות יותר.
אביטל שרייבר: אם יש, נניח, 300 מסמכים בתיק, והוא מקבל תיק צרוב ב-50 שקלים, הוא יכול להדפיס את כל המסמכים האלה בבית ולא לשלם 300 שקלים ביחידת הרשם.
אברהם מיכאלי: הגברת שרייבר, אני קורא לכם משפחה אחת, גם אתם תבורכו על כך.
אברהם מיכאלי: ההיגיון של תקליטורים, ולתת לאזרח לקחת הביתה, זה רעיון מצוין.
אברהם מיכאלי: אם לא היה הבסיס 28 שקלים, לא הייתי שואל את כל השאלות האלה.
אברהם מיכאלי: מלכתחילה, מי שקבע את זה בתקנות קבע שלעמותות נותנים יחס אחר, אז העלות היא כמעט שני שלישים מהאגרה שקבעו לעיון בתיק חברות.
אברהם מיכאלי: אם אני היום משנה, אני רוצה עדיין להישאר באותה פרופורציה לחברות.
אברהם מיכאלי: אני מוכן להעלות את זה, אבל נעשה את זה באותה פרופורציה לרשם החברות.
אביטל שרייבר: אני ממליצה לראות את זה בהקשר הרחב, וגלי גרוס הסבירה קודם את אתר הגיידסטאר.
אביטל שרייבר: בעיקרון, כל עוד זה לא כרוך בעבודה של פקידים אצלנו, אנחנו מעדיפים שכמה שיותר אינפורמציה שאפשרית מבחינה משפטית תעלה חינם באינטרנט.
אביטל שרייבר: העלינו לפני חודשיים את אתר הגיידסטאר, שזה אתר שמשותף למשרד המשפטים ולגופים נוספים, והוא מעלה גם אינפורמציה על עמותות, שנמצאת אצלנו, לרבות דוח כספי ודוח מילולי סרוק, ובעתיד הוא יעלה גם אינפורמציה עדכנית לגבי בעלי תפקידים בעמותה ונושאי משרה בה.
אביטל שרייבר: כל האינפורמציה הזאת היא חינמית.
אביטל שרייבר: הפרופורציות הן אחרות לחלוטין ממה שהיה לפני עליית האתר.
אביטל שרייבר: אם לפני עליית האתר כמות המעיינים בתיקי עמותות היתה ברמה של כמה עשרות בחודש, מייד עם עליית האתר, כבר בשבוע הראשון, היו למעלה מ-10,000 כניסות לתיקי העמותות.
אביטל שרייבר: אנחנו כן רוצים שהאינפורמציה תופץ ללא עלות, אבל כשאנחנו מדברים על עלות שכרוכה בעבודה שלנו, אז העלות, כמו שהוסבר קודם לגבי חברות, של הפקת דיסק, היא עלות.
אברהם מיכאלי: תיקחו אותה עלות שרשם החברות לוקח.
אברהם מיכאלי: למה אתם מעלים לפי שניים?
גלי גרוס: התחשיב לא היה תחשיב כזה.
גלי גרוס: דווקא פה יצרנו הנחה מסוימת לעומת התחשיב של מה שחשבנו שהשירות הזה צריך לעלות.
גלי גרוס: חשבנו שהוא צריך לעלות 60 שקלים.
גלי גרוס: זה, אגב, מקביל גם לדיסקים צרובים שנותנים, למשל, במוסדות התכנון, שם גם מוסיפים על זה את עלות המשלוח בדואר.
גלי גרוס: מלכתחילה נתנו הנחה מסוימת לעובדה שיש משלוח בדואר, ואמרנו, בכל זאת, בגלל האופי המיוחד של עמותות נפחית את התמחיר שקבענו.
אברהם מיכאלי: את לא מפחיתה.
גלי גרוס: החישוב פה היה כמה צריך לעלות השירות הזה, והשירות של דיסק מבחינתנו, חשבנו שנכון שהוא יעלה 60 שקלים.
אברהם מיכאלי: עוד פעם, גם ברשם החברות יעלה לך השירות של הדיסק, אבל שם העלית מ-45 שקלים ל-65 שקלים, ואני מאשר, אני לא מתווכח, כי יש היגיון.
אברהם מיכאלי: נעלה באותה פרופורציה, מ-28 שקלים לסכום שבסוף קבלה בדואר תהיה פחות, זה יהיה יותר.
אברהם מיכאלי: אני רוצה להסביר לאזרח שלא שיניתי לרעה את מצבו.
אברהם מיכאלי: מי שיהיה קפדן, לא אכפת לו, יבוא ברגל לירושלים, ישב במשרד, ייקח ב-28 שקלים, חבל.
אברהם מיכאלי: אני רוצה שנדרבן אותו שלא להגיע למשרד.
אברהם מיכאלי: אם את מסבירה את כל הפרסום שנתתם ללא תמורה, תבורכו על כך, וכמה שיותר מידע יגיע לציבור מבלי שיצטרך להגיע אליכם, לא להטריד אתכם, הלוואי שנוכל לפתוח תיקים מבלי להגיע אליכם.
אברהם מיכאלי: זה החלום שלי – לא לעמוד שם ולחכות שם, כדי שאתם תוכלו לעבוד באופן ענייני במשרדים.
אברהם מיכאלי: לגבי תקליטור של רשם העמותות, אני מקבל את ההיגיון שצריך שזה יעלה יותר, אבל נעשה את זה בדיוק באותה פרופורציה שעשינו ברשם החברות, אחרת אני לא אוכל לתת לזה הסבר.
אברהם מיכאלי: לעמותות אני מעלה בבסיס הרבה יותר מאשר לרשם החברות.
אברהם מיכאלי: שם התיק היה 45 שקלים קבוע.
אברהם מיכאלי: אם היו פה 45 שקלים מראש, כרגע לא הייתי מתווכח, הייתי אומר: כך קבעו, אבל פה קבעו 28 שקלים.
אברהם מיכאלי: מי שקבע את זה חשב למה 28 שקלים, אז נעלה את זה באותה פרופורציה, שהתקליטור יעלה באותו יחס גם בדואר וגם בקבלה אצלכם.
אברהם מיכאלי: בשאר הדברים אין לי ויכוח אתכם.
ירמיהו גור: אומרים שמעלים בקודש ואין מורידים, ואני רואה שבוועדה הזאת זה עובד בווריאציה – מורידים באגרות ואין מעלים.
אברהם מיכאלי: תדע לך, השקל של האזרח אצלנו זה קודש קודשים.
אברהם מיכאלי: אני מוכן שהמדינה תסבול בשקל הזה, והאזרח שמגיע בסוף, שהוא צריך להוציא כסף מהכיס שלו, על השקל שלו אני חס.
ירמיהו גור: בהחלט.
אברהם מיכאלי: לכן תמיד אנחנו מנהלים פה דיון מהותי, וזה הדיון המהותי.
ירמיהו גור: אני מקבל את כל מה שאדוני אומר.
ירמיהו גור: אני רק רוצה לומר מאותו אספקט של ביקורת שהועלה.
ירמיהו גור: שואלים איך האגרות בטאבו הן 10 שקלים ואצלנו זה 15 שקלים.
ירמיהו גור: לו דעתי היתה נשמעת כמי שהיה 16 שנים עורך-דין במגזר הפרטי, כל האגרות היו אחידות.
ירמיהו גור: האמת, אני אומר, לא הבנתי למה לעמותות היה צריך להיות 28 שקלים.
ירמיהו גור: עשו את זה כך, ולדעתי- - -
אברהם מיכאלי: אם הייתם באים אלי בבקשה – רשם העמותות, האגרה נמוכה, ונשנה את האגרה – הייתי מתווכח אתך.
אברהם מיכאלי: חכה, אתה גם לא מבקש ממני, אתם לא מבקשים ממני לשנות.
אברהם מיכאלי: את הבסיס של האגרה אתם משאירים כפי שהוא, רק את התקליטור אתם מייקרים.
אברהם מיכאלי: אני רוצה לעזור לכם.
אברהם מיכאלי: אני רוצה שתדרבנו את האזרח שייקח את התקליטור וישב בבית שלו ויעבוד על זה, ולא יבוא אליכם וישגע אתכם שם בדלפק.
אברהם מיכאלי: אדרבה, לגבי התקליטור, היוזמה שלכם מבורכת.
אברהם מיכאלי: אני רוצה שבעמותות נעבוד  על-פי אותו עיקרון, זה הכול.
אברהם מיכאלי: לכן, בוא נעלה את זה בפרופורציה, נעשה חישוב פלוס מינוס כמה שקלים, כך שנגיע למצב שתקליטור יהיה כמו שהיום ברשם החברות, כי יש לכם עלויות, ואני מתחשב בעלויות, אני לא רוצה שתעשו את זה בחינם לגמרי.
ירמיהו גור: ברור לי שעמותות, בגלל הנושא.
ירמיהו גור: לפני שסיימתי לדבר, התכוונתי לומר שלא הבנתי למה עמותות זה 28 שקלים.
ירמיהו גור: לא באתי לבקש העלאה.
אברהם מיכאלי: זה נשאר, אתם לא משנים את זה.
אברהם מיכאלי: אם הייתם מבקשים שינוי, היינו דנים פה.
אברהם מיכאלי: כרגע אתם לא מבקשים לשנות את הבסיס, מצד שני אתם מעלים את התקליטור.
אברהם מיכאלי: אתם פוגעים בעצמכם.
אברהם מיכאלי: אתם רוצים לתת שירות יותר טוב, ואתם פוגעים בשירות הזה.
אביטל שרייבר: בפועל אני מעריכה שאם, נגיד, קיימת אופציה, אפילו לאנשים שגרים בירושלים, להגיע למשרדי הרשם, לעיין ב-28 שקלים - -
אברהם מיכאלי: בהיגיון שלך את צודקת.
אביטל שרייבר: - - וכל מסמך מודפס ב-2 שקלים לעמוד, אני מעריכה שרוב האזרחים יעדיפו- - -
אברהם מיכאלי: את צודקת, גברת שרייבר, אבל אני לא יכול לאשר לחברות, שהן גופים עסקיים, להעלות ב-10 שקלים, ולעמותות להכפיל לפי שניים.
אברהם מיכאלי: זה לא יכול להיות.
אביטל שרייבר: ההיגיון בתחשיב שעומד בבסיס התקנות הוא לא בכמה אנחנו מעלים לעומת המצב הקיים.
אביטל שרייבר: ההיגיון הכללי הוא לשפר את המצב הקיים כלפי האזרח, אבל לערוך תחשיב של עלויות לפי העלויות בפועל, בפרופורציה למה שעולה לנו לתת.
אברהם מיכאלי: אני לא מקבל, כי לא הסבירו לי את זה לגבי חברות שהעלויות יותר גבוהות, לכן רוצים שם 80 שקלים.
אברהם מיכאלי: תביני, ההיגיון של העלות של התקליטור עצמו, או הסריקה של המסמכים, לא גורמים לכם לייקר ברשם החברות לפי שניים.
גלי גרוס: הצריבה כן.
אברהם מיכאלי: לא ביקשתם את זה ברשם החברות.
אביטל שרייבר: זה אותו היגיון.
אביטל שרייבר: אנחנו לא מדברים על היחס לעלות, אנחנו מדברים על היחס של השירות הניתן, והשירות הניתן כרוך בצריבה, בעלות של דיסק, בעלות של דואר, בעלות של מעטפה מיוחדת.
אברהם מיכאלי: גברת שרייבר, אני יוצא מנקודת הנחה שהבסיס לעיון בתיק עדיין נשאר 28 שקלים.
אברהם מיכאלי: אני לא משנה את אותו הסכום.
אברהם מיכאלי: גם היגיון משפטי, עזוב עכשיו היגיון ציבורי, אומר שאם אני מייקר משהו, אני לא מייקר את הבסיס, אלא אם כן אתם עושים בדיסק מה שאמרתי לכם, שאתם פוגעים בעצמכם, בשירות שאתם רוצים לתת, בדיסק אתם מעלים את הבסיס בדלת אחורית, כי לא הייתם מעיזים לבוא אלי היום לבקש לשנות את העיון בתיק, כי זה לא יעבור.
אברהם מיכאלי: עמותות זה גוף אחר של שירות, זה לא חברות.
אברהם מיכאלי: עמותות זה בדרך כלל אנשים שלפעמים אין להם כסף ללכת לעורך-דין.
אביטל שרייבר: זה נכון, אבל רוב האנשים שמעניינים בתיק הם לא אנשים מהעמותה עצמה, הם הרבה פעמים אנשים מבחוץ, הם גם עיתונאים.
אביטל שרייבר: הם אנשים שמעניין אותם מה קורה בעמותה.
אביטל שרייבר: הרי השקיפות בעמותה לא נועדה לטובת העמותה.
אברהם מיכאלי: הדיון הזה שייך למקום אחר בכלל, אגרות לגבי עמותות.
אברהם מיכאלי: התקליטור עצמו נועד גם לטובתכם, לא רק לטובת האזרח.
אברהם מיכאלי: לכן בואו נעשה את זה בפרופורציה, כמו שעשינו ברשם החברות.
אברהם מיכאלי: במקום 28 שקלים, נוסיף את אותו חלק יחסי.
אברהם מיכאלי: הגדלנו שם ב-15%-10%, תוסיפו פה באותו אחוז.
גלי גרוס: אני מציעה לקבל את הצעתך, ונשנה את זה אולי ל-45 שקלים, זה פחות או יותר פרופורציונלי.
אברהם מיכאלי: שיהיה משהו פרופורציונלי, אני לא יושב כרגע על מחשב, אבל אם תעלו את זה בצורה כזאת, וכרגע אתם מציעים 50 שקלים- - -
גלי גרוס: 50 ו-55.
גלי גרוס: אפשר לעשות את זה 40 ו-45, כדי שזה יהיה פחות או יותר באותה פרופורציה.
אברהם מיכאלי: 40 בדואר, 45 בעמדה.
אברהם מיכאלי: אגב, גברת שרייבר, אתם גם ערוכים לכך שאזרח יכול להגיע ולקבל?
אברהם מיכאלי: את אומרת שהדיסקים האלה כבר סרוקים אצלכם.
גלי גרוס: כבר היום יש עמדות מחשב.
אביטל שרייבר: נכון להיום יש לנו ארבע עמדות עיון.
אביטל שרייבר: הכמויות של המעיינים אצלנו הן הרבה יותר קטנות, מכיוון שכמות העמותות שיש היא הרבה יותר קטנה לעומת החברות, ואנשים מקבלים דיסק סרוק, מפקידים מה שמפקידים ומעיינים בתיק.
אברהם מיכאלי: כמה אחוז כבר סרוק מכל העמותות?
גלי גרוס: כל העמותות.
אברהם מיכאלי: אז מצבכם מצוין.
אביטל שרייבר: כבר בערך שנתיים.
אברהם מיכאלי: את הדיסקים האלה אתם יכולים בלי בעיה להנפיק.
גלי גרוס: בעמותות מדובר לכל היותר על 20 עיונים בשבוע, להבדיל מחברות, ששם מדובר ב-100 עיונים ביום.
גלי גרוס: הפרופורציות הן אחרות לחלוטין.
אברהם מיכאלי: אגב, התקליטורים האלה, לדעתי, גם ייתנו לאנשים דרבון בלי בעיה להזמין את התקליטור, לקחת אותו הביתה.
אברהם מיכאלי: אגב, כמה מסמכים יש בתיק עמותות?
גלי גרוס: יש הרבה, בתיק עמותה יש יותר לפעמים.
אברהם מיכאלי: שעבודים יש שם?
גלי גרוס: לא, אבל יש את כל ההתכתבויות עם העמותה, את הביקורות של העמותה, את הדיווחים של העמותה.
אברהם מיכאלי: כל המאזנים של שנים.
אברהם מיכאלי: הכול בפנים?
אביטל שרייבר: דוחות מילוליים, פרוטוקולים, התכתבויות.
אברהם מיכאלי: גם אצלכם תהיה אפשרות לקבל את זה בהזמנה או בפקס או בטופס?
אביטל שרייבר: היום עושים את זה בעיקר בפקס, כי האדם צריך להתחייב על תשלום, הוא מעביר אחר-כך קבלה מצולמת, והחומר המצולם נכון להיום נשלח אליו בדואר.
אברהם מיכאלי: אז עכשיו כבר יהיה לכם תקליטור.
אביטל שרייבר: עכשיו זה יהיה עם דיסק.
אברהם מיכאלי: הוא ישלם בעמדה את התשלום, איפה שהוא רוצה לשלם.
אברהם מיכאלי: אגב, קיים דבר כזה עמדות תשלום לא באינטרנט?
אסנת כהן: יש עמדות תשלום בתוך הלשכות עצמן, אבל האמצעי הנוסף זה רק בדואר.
אסנת כהן: שוברי תשלום בדואר.
אברהם מיכאלי: אזרח שרוצה היום לשלם ואין לו אינטרנט, הוא לא יכול לגשת לאינטרנט, הוא יכול לשלם בדואר ולשלוח לכם את הקבלה.
אברהם מיכאלי: בפקס גם אפשר לקבל קבלה?
אברהם מיכאלי: אנחנו מאשרים.
אברהם מיכאלי: לגבי תקליטור, בדואר יהיה 40 שקלים, בלשכת הרשם – 45 שקלים.
אברהם מיכאלי: גם פה עשיתם תוספת של תקליטור.
אברהם מיכאלי: לתיק עמותה לא שייכת בכלל תוספת כזאת.
אורי גבע: זו עלות שולית, הייתי ממליץ שלא לגעת בזה.
אברהם מיכאלי: יש לכם צורך בתקליטור נוסף לפי הכמות קודם?
גלי גרוס: זה מעט מאוד בעמותות.
גלי גרוס: זה מעט מאוד בעמותות, אבל עדיין האפשרות קיימת.
אסנת כהן: זה לא קורה.
אברהם מיכאלי: אם יקרה, תשאירו לכם 20 שקלים.
אברהם מיכאלי: 20 ו-25.
אברהם מיכאלי: תעשו הפוך.
אברהם מיכאלי: עזוב, כיוון שזה לא יקרה, אני לא חושש.
אברהם מיכאלי: תשאירו את זה 20 ו-25.
אברהם מיכאלי: מה זה פה מתן אישור 4 שקלים?
גלי גרוס: 4 שקלים במקום 8 שקלים.
גלי גרוס: האימות פה היה 8 שקלים, ואנחנו מורידים את זה ל-4 שקלים.
אברהם מיכאלי: פה הפחתתם.
גלי גרוס: נכון, אנחנו גם עושים התאמה בין היחידות השונות.
אברהם מיכאלי: גם פה אתם קובעים תוקף של 30 יום וגם מה שסרוק, אבל פה סרוק הכול, אז אין פה בעיה.
אברהם מיכאלי: 30 יום מפרסומן, זה בסדר?
אברהם מיכאלי: הגברת שניידר, אתם עומדים בזה?
אברהם מיכאלי: אני מאשר את תקנות העמותות (אגרות) (תיקון), התש"ע-2010.
אברהם מיכאלי: תקנות העמותות (אגרות) (תיקון), התש"ע-2010 מאושרות.
אברהם מיכאלי: התקנות הבאות הן תקנות החברות (אגרות לעניין חברה לתועלת הציבור), שכאן אמרנו שהטקסט חדש.
גלי גרוס: הטקסט חדש וזה שילוב של מה שדיברנו פה.
אברהם מיכאלי: פה נחדד רק את הדברים שלא ברורים.
אברהם מיכאלי: 28 שקלים זה בסדר.
אברהם מיכאלי: עיון בנסח חברה באינטרנט זה 10 שקלים במקום 15 שקלים.
אברהם מיכאלי: עיון בנסח החברה ברשם החברות זה 28 שקלים, הדפסת עמודים 2 שקלים.
גלי גרוס: פה נוסיף רישום ומיזוג.
אברהם מיכאלי: אני מציע שתעשו את זה בהתחלה.
אברהם מיכאלי: קודם כול, לפני הכול, תוסיפו את ההפניה לגבי האגרה של הקמת עמותה לרישום חברה לתועלת הציבור.
אברהם מיכאלי: פה תעשו את ההפניה, אפילו לפני סעיף 1, לפני שמתחילים לעיין בתיק.
אברהם מיכאלי: לגבי מיזוגים, לא אכפת לי שזה יהיה בסוף.
גלי גרוס: נחשוב בדיוק איפה הכי נכון, כי קצת מוזר שמתחילים לקרוא את התקנות והן לא קובעות עדיין אגרה ומפנים למקום אחר.
אברהם מיכאלי: הקמה זה בסיסי.
אברהם מיכאלי: לפני עיון צריך להקים.
אברהם מיכאלי: את ההקמה תשימו פה, את המיזוג, מצדי, תעשו בסוף, כמו שעשינו שם.
אברהם מיכאלי: מה עוד יש פה מבחינת סכומים?
אברהם מיכאלי: קבלת תקליטור – דיברנו פה כרגע שבדואר זה יהיה 40 שקלים, בלשכת הרשם זה 45 שקלים.
אברהם מיכאלי: לכל תקליטור נוסף אני בינתיים משאיר את הסכומים שקבעתם.
אברהם מיכאלי: פה מסמכים יורד ל-4 שקלים, לצילום – 2 שקלים.
אברהם מיכאלי: אישור לגבי העתק מסמך – 4 שקלים.
אברהם מיכאלי: מי סורק את החברות לתועלת הציבור?
גלי גרוס: זה במסגרת הסריקה של תיקי רשם החברות.
אברהם מיכאלי: רשם החברות עושים את זה?
אסנת כהן: זה כבר סרוק.
אביטל שרייבר: החומר שמוגש- - -
אברהם מיכאלי: אצל רשם העמותות זה מתקיים?
אביטל שרייבר: זה מתקיים אצל רשם ההקדשות שיושב אצל רשם העמותות.
אברהם מיכאלי: מתחתיכם הניהול?
אברהם מיכאלי: יש היום ממונה על הקדשות?
אביטל שרייבר: ראש רשות התאגידים הוא גם רשם ההקדשות.
אביטל שרייבר: אני ממונה, כסגנית ראש הרשות, שאחראית על כל נושא המלכ"רים.
אברהם מיכאלי: את אומרת שגם שם הסריקה פחות או יותר כבר- - -
אביטל שרייבר: הסריקה של חברות לתועלת הציבור נעשית בדיוק כמו הסריקה של העמותות.
אסנת כהן: הכול כבר נסרק.
אברהם מיכאלי: הכול נסרק, אז אין לכם בעיה.
אברהם מיכאלי: לא אכפת לי שיישאר הסעיף הזה.
גלי גרוס: אפשר ליתר ביטחון, הוא לא מפריע.
אברהם מיכאלי: לא אכפת לי שזה יישאר, ו-30 יום מספיקים לכם.
אברהם מיכאלי: אני מאשר לכם גם את התקנות האלה.
אברהם מיכאלי: תקנות החברות (אגרות לעניין חברה לתועלת הציבור), התש"ע-2010, אנחנו מאשרים.
אברהם מיכאלי: תקנות החברות (אגרות לעניין חברה לתועלת הציבור), התש"ע-2010 מאושרות
אברהם מיכאלי: היום אישרנו לכם שלוש תקנות.
אברהם מיכאלי: עשיתם עבודה יפה.
אברהם מיכאלי: צריך לפעמים גם לשבח אתכם, לא רק לבקר אתכם כל הזמן.
אברהם מיכאלי: עם זאת, עשינו גם צעד לקראת האזרח, שהאזרח יבין שאנחנו לא מטילים עליו, אפילו שקלים בודדים, בלי סיבה.
אברהם מיכאלי: על סדר היום תקנות ההוצאה לפועל (תיקון מס' ) – אני לא יודע איזה מספר, התש"ע-2010.
ענת הר-אבן: בשנה הזאת זה תיקון מס' 1, בתשע"א זה התיקון הראשון.
אברהם מיכאלי: מי מציגים את התקנות?
דוד מדיוני: ברשותך, בשנתיים האחרונות מאז שכבודו וכל הוועדה תיקנו את תיקון 29, עשינו עשייה רבה מאוד כדי להוציא אל הפועל, תרתי משמע, את השינוי בחוק ההוצאה לפועל.
דוד מדיוני: ידינו עמוסות בעבודה, טיפלנו במקביל בכל מה שוועדת חוקה יצרה פה, ולא היה קל ליצור את זה, החל משינוי מחשוב מאוד גדולים, הקטנת ממשקים רחבי יריעה מול כל הגופים שהחוק אישר.
דוד מדיוני: אנו מקימים מערכת מחשוב חדשה, שתיכנס לתוקפה באמצע השנה הבאה, אנו מפרידים כל מבני לשכות ההוצאה לפועל ממבני בתי המשפט כחלק מההפרדה בין הרשויות לרווחת החייבים, הזוכים ובאי כוחם.
דוד מדיוני: אנחנו עושים הרבה מאוד שינויים בחוק, ככל שידנו משגת, ואנחנו מצליחים לשכנע את כל מי שצריך, וכמובן, את ועדת חוקה.
דוד מדיוני: רשמי ההוצאה לפועל מאז התיקון בעקבות כל הכנסת ההגבלות וכל ההליכים הנוספים שתיקנתם בחוק קורסים מהעומס.
דוד מדיוני: כמובן, תגברנו משמעותית את מערך הרשמים במערכת ההוצאה לפועל.
דוד מדיוני: אגף התקציבים נתן לנו ככל יכולתו, ולא מעט, 25 אחוז מכלל הרשמים שהיו נוספו עוד למערכת ההוצאה לפועל – כ-40 רשמים היו, היום יש 51 רשמים במערכת ההוצאה לפועל.
דוד מדיוני: המצב הוא שבמהלך כתשעה חודשים רשמי ההוצאה לפועל היו צריכים לתת החלטות במעל 4 מיליון בקשות שהיו צריכים לדון ולקבל בהן החלטות – הרבה מאוד עבודה מבוקר ועד לילה, ואנחנו מנסים בכל דרך שהיא להוריד מהעומס ולנווט את מה שחשוב יותר ממה שחשוב פחות.
דוד מדיוני: בעניין הזה נבוא גם בפני ועדת חוקה, ויהיו דברים שנבקש להוריד מרשמים על דעת הרשמים לדברים שאפשר להפוך אותם להליכים מינהליים, וכשזה יהיה רלוונטי, נעשה.
דוד מדיוני: אי אפשר גם שכל הזמן מערכת, ככל שהיא תהיה גדולה וגדלה, להמשיך לנפח אותה בעוד ועוד גורמים שיפוטיים ורשמיים – זה מאוד מסובך וקשה.
דוד מדיוני: החוק חייב אותנו לתת הגנות לחייבים מסוגים שונים, ובהם גם לשמוע את החייב ולבדוק את יכולתו לפני מתן הגבלות כאלה ואחרות.
דוד מדיוני: הנושא הזה עוד מעט יפורט על-ידי המחלקה המשפטית, מה שיצר עומס בלתי רגיל בנושא של חקירות יכולת.
דוד מדיוני: יש לנו לשכות שיש בהן המתנה לחקירות יכולת של חייבים למעלה משנה, וזה בלתי אפשרי מכמה טעמים – אל"ף, מבחינת ההגנה על החייב, כי בזמן הזה מתבצעים נגדו הליכים שונים- -
אברהם מיכאלי: מה התחדש היום ממה שהיה קודם?
דוד מדיוני: תכף המחלקה המשפטית תפרט.
דוד מדיוני: במסגרת החוק יש כל מיני סעדים או אפשרויות שהזוכה יכול לבקש אותם, אבל התנאי המוקדם לביצוע שלהם הוא ביצוע חקירות יכולת, ולכן כמות הבקשות הכללית בעקבות תיקון 29, שמחייב תשומת לב רשם, הגבלות, מידע, דברים שפוגעים בזכויותיו של חייב, מחייבים את אישור הרשם, וכהליך מקדים לזה לראות את החייב, לדבר אתו, לבדוק את יכולותיו הכלכליות כדי לדעת שמחליטים החלטה נכונה.
דוד מדיוני: כמות החקירות לכן עלתה משמעותית, וזה נוסף למיליוני הבקשות שאמרתי לפני כן.
דוד מדיוני: כמות העבודה היא בלתי רגילה.
דוד מדיוני: לכן החלטתי, וביקשתי משר המשפטים, להפעיל את סעיף 68א לחוק, שלא הופעל עד היום, גם כי לא היה צורך בו, ולאפשר לחוקר מקצועי, שיודע לעשות חקירת יכולת, לבדוק את יכולות החייב, ולא להמליץ בפני הרשם אלא לנתח ולשקף לו ולחסוך קצת את זמנו, לשקף לו ממה שהוא בדק את יכולות החייב שהתייצב אצלו.