GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גלי גרוס: מבחינת הדין היבש יש תיק שלכאורה מתנהל אצל רשם החברות ויש תיק נפרד שמתנהל אצל רשם ההקדשות, שנוגע למסמכים הנוספים שחברה לתועלת הציבור צריכה להגיש לעומת חברה.
גלי גרוס: היום הרצון הוא לאפשר עיון של כל המסמכים האלה – מכיוון שממילא מדובר בתיקים סרוקים – אצל רשם ההקדשות במסגרת המחשב או במסגרת הדיסק שאפשר יהיה לקבל, וכך לא יהיה צורך בכפילות הזאת בין רשם החברות לרשם ההקדשות.
גלי גרוס: ואנחנו מקבילים את כל הנושא של אגרות העיון לאגרות העיון בעמותה, שהן יותר נמוכות מאגרות העיון של חברה עסקית.
גלי גרוס: רק לשם ההמחשה, עיון בתיק חברה רגילה עולה 45 שקלים, עיון בתיק של עמותה עולה 28 שקלים.
אברהם מיכאלי: לכן לא הבנתי למה העליתם את זה פי שניים.
גלי גרוס: לא העלינו.
גלי גרוס: זה המצב הקיים.
אברהם מיכאלי: בתיקון אתם מבקשים להעלות את זה פי שניים.
אברהם מיכאלי: הדיסק עולה 50 שקלים.
גלי גרוס: יש הבדל בין מצב שבו מעיינים- - -
אברהם מיכאלי: עוד נגיע לסכומים.
גלי גרוס: אני רוצה להסביר את ההבחנה, וממה היא נגזרת.
גלי גרוס: העלות הזאת של 45 שקלים או 28 שקלים, לפי העניין, היא אך ורק להגיע ולקבל את הדיסק על המחשב.
גלי גרוס: הדפסה של כל עמוד מעבר לזה עולה תוספת משמעותית.
גלי גרוס: במקרה הזה אתה יכול לקבל בדיסק את כל המסמכים שבתיק אליך הביתה ולא לשלם תשלום נוסף על הדפסה.
גלי גרוס: אם אנחנו לקוחים בממוצע את אותם 100 עמודים שמדפיסים מכל תיק חברה אצל רשם העמותות, העלות יוצאת משמעותית יותר נמוכה.
אברהם מיכאלי: העיקרון הזה ברור לי, רק לא הבנתי מה ההבדל בין  עלות דיסק של חברה לבין עלות דיסק של עמותה, ששם אתם מעלים פי שניים.
אברהם מיכאלי: מה "לא"?
אברהם מיכאלי: הדיסק עולה פי שניים.
אלעזר שטרן: הוא מתכוון שהעלאה לחברה זה מ-45 שקלים ל-60 שקלים, ופה זה 28 שקלים- - -
אברהם מיכאלי: שם העליתם מ-45 שקלים ל-60 שקלים, ופה העליתם מ-28 שקלים ל-50 שקלים.
גלי גרוס: מבחינת היחסים?
אברהם מיכאלי: תביני, אני דואג יותר לאזרח הקטן מאשר לחברה עסקית, כי לחברה עסקית, עוד 10 שקלים זה פחות נורא.
אברהם מיכאלי: לאזרח שבא לבקש תיק עמותה, ובדרך כלל הוא בא בלי עורכי-דין, בלי כלום, צריך לעזור לו.
גלי גרוס: העלויות של דיסק וצריבת הדיסק שלוקח הרבה מאוד זמן- - -
אברהם מיכאלי: השאלה, אם המרכיב הוא הדיסק או המרכיב הוא- - -
גלי גרוס: הדיסק עצמו הוא שולי.
גלי גרוס: המרכיב העיקרי זה הנושא של הצריבה, זמן צריבת התיק.
גלי גרוס: ודווקא רצינו בהקשר הזה לבוא לקראת העמותות והפחתנו.
גלי גרוס: הרי אין הבדל בין עלויות של צריבת תיק עמותה לעלויות של צריבת תיק חברה, מעבר לזה שלפעמים תיק חברה הוא יותר גדול.
גלי גרוס: דווקא בגלל שבעמותות האגרות הן מופחתות לעומת האגרות של חברה, רצינו להפחית את מחיר השירות של דיסק צרוב בעמותה לעומת חברה, לכן זה 50 שקלים במקום 60 שקלים.
גלי גרוס: זה היה הרציונל.
אברהם מיכאלי: נגיע שם לאיזו פשרה.
אברהם מיכאלי: קופת האוצר לא תקרוס אם אני אפחית שם את הסכום.
גלי גרוס: בנוסף לכל מה שאמרתי עד עכשיו אנחנו עושים איזו האחדה והתאמה של הסכומים השונים באופן רוחבי.
גלי גרוס: הדפסת מסמכים עד היום לא הוסדרה בתקנות החברות בכלל, כי היתה התייחסות רק לצילום מסמכים.
גלי גרוס: צילום עלה 2 שקלים.
גלי גרוס: אנחנו מתאימים שצילום או הדפסה של מסמך יעלו 2 שקלים.
גלי גרוס: אימות מסמך עלה 2 שקלים, שזה נראה לנו סכום לא הגיוני, ולכן העלינו אותו ל-4 שקלים.
אברהם מיכאלי: לאימות נוסח חייבים לגשת לפקיד.
אברהם מיכאלי: בהיגיון שלכם, כמה שפחות להגיע לפקידים.
גלי גרוס: אימות חתימה זה לא שירות שאנחנו יכולים לייתר, אבל עלות כמו הדפסה, נראה שזו לא עלות הגיונית.
גלי גרוס: בעמותות העלות של הדפסת מסמך עלתה 1 שקל ועלות של אימות מסמך היתה 8 שקלים.
גלי גרוס: עשינו גם כאן את ההתאמה שעלות של אימות תרד ל-4 שקלים ועלות של הדפסת מסמך תהיה 2 שקלים, כמו בחברה, כשבמקביל יש להם עכשיו גם השירות הנוסף של קבלת הדיסק המלא בלי צורך לשלם כל תשלום נוסף בגין ההדפסה.
גלי גרוס: אלה התיקונים העיקריים באופן רוחבי.
גלי גרוס: בגלל שהם מקבילים במידה מסוימת רציתי כן להציג אותם באופן כללי.
אברהם מיכאלי: צריך לברך אתכם על היוזמה הזאת, כי השירות הזה הוא שירות חשוב מאוד גם לבעלי מקצוע שניגשים אליכם, גם עורכי-דין, גם רואי חשבון, וגם לאזרחים רגילים.
אברהם מיכאלי: אני יודע שיש לכם שם שירות לא פורמלי של מאכערים שעובדים שם, שזה עוזר, אבל זה מכביד על אנשים שעושים שם את השירות הזה אקסטרה רשם החברות.
ירמיהו גור: אני יכול לומר מספר דברים בעניין?
אברהם מיכאלי: תצא למסדרון, תראה אותם.
אברהם מיכאלי: האנשים האלה כבר הפכו לטייקונים שם.
ירמיהו גור: השקענו בשנתיים האחרונות המון עבודה, גם בעקבות דוחות ביקורת, כדי לחסל את התופעה.
ירמיהו גור: אפשר להבדיל בין מאכער לבין שליח משפטי על-ידי זה  שהמאכער הוא מישהו שמסוגל לקצר את התור ולעשות משהו שאדם רגיל לא יכול.
ירמיהו גור: למיטב אמונתי והכרתי, כיום ברשם החברות- - -
אברהם מיכאלי: בכך אתם פוגעים בהם חזק, כי כבר לא יצטרכו אותם.
אברהם מיכאלי: אגב, אין לי שום דבר נגדם, הם עשו שירות נאמן לאזרחים.
אברהם מיכאלי: הרבה אנשים לא הגיעו לירושלים ובטלפון אחד הם פתרו את הדברים.
ירמיהו גור: בימים שהיה שירות פחות טוב, הם נכנסו לוואקום.
ירמיהו גור: נעשתה עבודה שהסתיימה בדוחות מחשוב כדי לוודא שכל העובדים עובדים בשיטת FIF”O, כלומר, אין קיצורי דרך.
ירמיהו גור: הופסק חלק מן השירות הפרונטלי כדי שאפשר יהיה לעמוד בזמני טיפול, מה שאי-אפשר היה פעם.
ירמיהו גור: יש על זה ממש פיקוח הדוק.
ירמיהו גור: לגבי מאכערים ברשם החברות, זה שמם הישן, היום שמם הנכון הוא "שליחים משפטיים", כי לקצר, הם כבר לא יכולים.
אברהם מיכאלי: בתוך כמה זמן היום לוקח לאשר שם של חברה?
ירמיהו גור: על המקום.
אברהם מיכאלי: אם אין בעיה בשם, אתה אומר- - -
ירמיהו גור: גם אם יש בעיה, מתנהל אתו דין ודברים, מסבירים לו מה כן אפשר ומה אי-אפשר.
ירמיהו גור: רישום חברה זה במקום.
אברהם מיכאלי: אתם נותנים מידע מקדים על שמות?
ירמיהו גור: יש באתר האינטרנט שלנו ושל רשם סימני המסחר.
ירמיהו גור: כל אחד יכול לבדוק, לראות ולבחון את השם שלו.
אברהם מיכאלי: לבחון את השם שלו במידע מוקדם.
אברהם מיכאלי: זה לא כמו פעם שהיו באים, שואלים, וחוזרים ובאים.
ירמיהו גור: לא, מיידי במקום.
אברהם מיכאלי: אני מברך אתכם על היוזמה, כי בסך-הכול השירות הוא שירות הכרחי.
אברהם מיכאלי: החלפת חשבון בנק היום, אם אין מסמכים ביד, לפעמים נאלצים להגיש בקשה ולקבל מסמכי תאגיד בשביל הבנק, ואז הבנק דורש גם אימות חתימה.
אברהם מיכאלי: במקום שיש עורך-דין, עורך דין מאמת, אבל אם אין עורך-דין, צריך לגשת אליכם, ויש אנשים שלא רוצים ללכת לעורך-דין, רוצים לבוא אליכם ולקבל את האימות חתימה אצלכם.
אברהם מיכאלי: כמה שתקלו על האזרח, תבורכו על כך.
אברהם מיכאלי: אלעזר שטרן, יש לך משהו להוסיף לגוף הטקסט?
אברהם מיכאלי: התקנות נשארו כמעט אותו דבר, אני מבין, חוץ משינויי התאמות שעשיתם.
אברהם מיכאלי: אם כבר, לפרוטוקול, שיהיה ברור, שאני מאחד כרגע את הדיון בשלושת הנושאים יחד, גם בתקנות החברות (אגרות) (תיקון), גם  בתקנות החברות (אגרות לעניין חברה לתועלת הציבור) וגם בתקנות העמותות (אגרות) (תיקון).
אברהם מיכאלי: נעבור כרגע אחד-אחד ונראה איפה יש שינויים כלשהם בתקנות.
אברהם מיכאלי: בתקנות החברות (אגרות), אני מבין שאין שום שינוי בתקנות בגוף הטקסט.
אברהם מיכאלי: ומה בסכומים?
גלי גרוס: באגרות אתה מתחיל?
גלי גרוס: באגרות יש שינוי אחד בגוף הטקסט.
אברהם מיכאלי: בחברות.
גלי גרוס: בחברות או בעמותות?
גלי גרוס: בחברות אין שינוי בגוף הטקסט.
אברהם מיכאלי: נלך לפי הסדר.
אברהם מיכאלי: בטקסט של התקנות לא ראיתי שינויים, ראיתי שינויים בתוספת.
אברהם מיכאלי: בתוספת אני מבין, כתבתם פה ברישום חברה לתועלת הציבור הסכום הוא מופחת, 809 שקלים במקום 2,435.
אברהם מיכאלי: זה גם זהה לסכום של העמותות, נכון?
אברהם מיכאלי: רק שאלה טכנית, ואולי יש לזה גם משמעות של נוחות משפטית.
אברהם מיכאלי: למה פה אתם כותבים את האגרה ולא כותבים את זה בתקנות החברות (אגרות לעניין חברה לתועלת הציבור)?
אברהם מיכאלי: פה פירטתם הכול חוץ מכמה עולה חברה לתועלת הציבור?
אברהם מיכאלי: זה לא הגיוני.
גלי גרוס: יש שני דברים שמופיעים עדיין בתקנות החברות (אגרות), והם נוגעים להתאגדות הבסיסית של חברה לתועלת הציבור, ששוב מבחינה פורמלית, על-פי הדין, מתבצעת אצל רשם החברות ולא אצל רשם ההקדשות, כאשר כל שאר השירותים במהלך החיים של חברה לתועלת הציבור אמורים להינתן ברשם ההקדשות.
גלי גרוס: יש שני דברים שנשארים בתקנות החברות (אגרות): האחד זה הנושא של הרישום, והשני זה הנושא של המיזוג, וגם בעניין הזה ועדת החוקה אישרה לפני קצת יותר מחצי שנה- - -
אברהם מיכאלי: תיקון אורלב.
גלי גרוס: בדיוק, את תיקון אורלב.
גלי גרוס: במסגרת הזאת גם הבאנו לאישור הוועדה תקנות מיזוג, שגם שם מקבילה אגרת המיזוג של חברה לתועלת הציבור לאגרת המיזוג של עמותה ולא לאגרת המיזוג של חברה מסחרית, וזה נשאר בתקנות החברות (אגרות).
אברהם מיכאלי: מה שמפריע לי, שאני היום, כאזרח, כבעל מקצוע, מחפש אגרות.
אברהם מיכאלי: איפה אני יכול לחפש?
אברהם מיכאלי: לפי הכותרת.
אברהם מיכאלי: כתוב "אגרות עיון לחברה לתועלת הציבור", ופה אני לא מוצא את העלות של הקמת חברה לתועלת הציבור.
אברהם מיכאלי: לכן אם ניתן משפטית, אני חושב שאין בזה מניעה.
אברהם מיכאלי: אם אתם רוצים עדיין להשאיר את זה גם שם, כדי שיהיה קשר כלשהו לחברה, תשאירו שם וגם תזכירו פה, שיש סכום שעולה כך וכך.
אברהם מיכאלי: הרי זה לא סותר.
גלי גרוס: זה לא סותר.
גלי גרוס: אני חושבת שחבל לקבוע פעמיים.
אברהם מיכאלי: לא חבל.
אברהם מיכאלי: זה מבלבל.
אברהם מיכאלי: אדם שמחפש הוא לפעמים חושב הגיוני, ואם זו חברה לתועלת הציבור לא צריך לחפש ברשם החברות.
גלי גרוס: אין לי בעיה להעביר את הכול, אם אתם רוצים.
אברהם מיכאלי: אם כבר רוצים שיהיה קשר כלשהו, שיישאר שם, אבל שיוזכר גם פה.
גלי גרוס: ההזכרה הכפולה היא בעייתית, כי יכול להיות איזה שוני בעדכון סכומים או בדברים כאלה.
גלי גרוס: אפשר לעשות אחד משניים, או במסגרת תקנות החברות (אגרות עיון לחברה לתועלת הציבור) לציין שלעניין רישום ומיזוג להפנות את התקנות, כלומר, ראה שם - -
אברהם מיכאלי: אדם שיחפש פה, לפחות תהיה הפניה מפה לשם.
גלי גרוס: - - או שאפשר להעביר את הרישום והמיזוג.
אברהם מיכאלי: ההיגיון שאדם הולך לפעמים במאגרים הענקיים שיש לנו היום, לפי ההיגיון הוא תמיד הולך לחפש תחת החברה הספציפית.
גלי גרוס: אם אין לכם בעיה עם ההפניה, אנחנו יכולים לרשום: רישום ומיזוג- - -
אברהם מיכאלי: יש לנו בעיה?
אברהם מיכאלי: מה שמופיע פה בסעיף 1, בתוספת, "רישום חברה לתועלת הציבור", שיישאר פה, ואחר כך, כשנגיע לחברה לתועלת הציבור, שם נכתוב אותה כותרת, נרשום על חברה לתועלת הציבור, ראה אגרות וכו'.
גלי גרוס: אגרות, כאמור בתקנות החברות.
אברהם מיכאלי: בסעיף 1 או מה שאתם רוצים לעשות שם.
גלי גרוס: נסגור את הנוסח סופית מול אלעזר שטרן.
גלי גרוס: אין לי בעיה עם ההפניה הזאת.
אברהם מיכאלי: זה דבר אחד שיש פה שינוי.
אברהם מיכאלי: מחקתם, אני מבין, בסעיף 2, את העלויות.
גלי גרוס: בסעיף 2 עשינו קצת סדר.
גלי גרוס: בגלל שפנקס השעבודים היה כלול בנסח החברה, אפשר לקבל נסח חברה שכולל את השעבודים או נסח חברה שלא כולל את השעבודים.
גלי גרוס: איחדנו הכול.
גלי גרוס: אמרנו שעיון בתיק החברה - 45 שקלים, עיון בנסח חברה באינטרנט, זה הסכום שהפחתנו- - -
אברהם מיכאלי: הפחתתם את האינטרנט ל-15 שקלים.
גלי גרוס: נכון, לשליש מהעלות הקיימת.
אברהם מיכאלי: ועיון ותיק החברה קבעתם 45 שקלים.
גלי גרוס: כמו היום, רק סידרנו את זה.
אברהם מיכאלי: משום שאני חס על כל שקל של האזרח, אני שואל למה הגעתם ל-15 שקלים.
אברהם מיכאלי: תלמדו מהטאבו, הם חברים שלכם.
גלי גרוס: בטאבו חלוקת היחסים קצת שונה.
גלי גרוס: בלשכה עצמה זה 60 ומשהו שקלים, ובאינטרנט זה 10 שקלים.
גלי גרוס: המשמעויות של הנסח קצת שונות, קהל היעד של הנסח קצת שונה.
גלי גרוס: חשבנו שבזה שאנחנו מפחיתים מ-45 שקלים לשליש, מ-45 שקלים ל-15 שקלים, גם בהתחשב באיזון הכולל של ההכנסות של רשם החברות, גם בהתחשב בקהל היעד, שוב, מדובר במידע מסחרי ולא במידע לגבי נכסים פרטיים של אדם, בכל זאת אפשר להשאיר את הסכום הזה של 15 שקלים, שהוא מפחית משמעותית את העלויות שקיימות היום, ויוצר איזה איזון.
אברהם מיכאלי: מבחינת הראייה הכוללנית של הממשלה עדיף שלא יהיו הבדלים בשירות דומה במשרד המסחר.
אברהם מיכאלי: אם משרד המשפטים החליט לתת לטאבו – פעם עיון בנסח בטאבו היה יותר- - -
ירמיהו גור: עיון בנסח באינטרנט זה תמיד היה 10 שקלים.
אברהם מיכאלי: עיון בנסח אינטרנטי זה היה 14 שקלים.
אברהם מיכאלי: זה מידע אישי.
גלי גרוס: השאלה, אם ישירות או דרך- - -
אברהם מיכאלי: אחר-כך הורידו את זה ל-10 שקלים, וכל הכבוד, כי הם גם מתייעלים כנראה.
אברהם מיכאלי: היום אתם קובעים 15 שקלים, אני לא רוצה שמחר יתקפו את הממשלה ויגידו: הם פה גובים כך ופה גובים כך.
אברהם מיכאלי: אם יש לכם הסבר, כמו שאני רוצה לשמוע, שלכם יש עלויות שונות וכו', אני מוכן לקבל את זה באופן זמני, אבל יכול להיות שזה שוב יובא לדיון מחדש, וחבל, אז תחשבו על זה טוב.
אברהם מיכאלי: אני לא רוצה שיהיה שוני ביניכם לבין משרד אחר שנותן את אותו שירות – פותחים את אותו אינטרנט, את אותו מחשב ומשלמים אותו דבר.
גלי גרוס: המידע מאוד שונה וגם הקהל שאליו מיועד מאוד שונה.
אברהם מיכאלי: משתמשים בזה גם אזרחים רגילים וגם טייקונים, כולם משלמים אותה אגרה.
אברהם מיכאלי: אגב, שם לא קבעו שטייקון שנכנס לשם משלם יותר כסף, לכן תביאו את זה בחשבון.
אברהם מיכאלי: ההערה שלי היא בשביל השקל הזה, ולפעמים הכותרת השלילית שתהיה אחר-כך.
אברהם מיכאלי: אני כרגע דואג גם לתדמיתה של הממשלה.
אברהם מיכאלי: תחשבו על זה, שלא יהיה שירות דומה אחר, אפילו שאולי פה, בעיון, יש לכם יותר דפים, כי דפי מידע אצלכם- - -
גלי גרוס: יש יותר דפים, האינפורמציה מאחורי הקלעים שונה.
גלי גרוס: זה לא בדיוק אותו דבר.
אברהם מיכאלי: מכיוון שהכול דרך אינטרנט, האינטרנט עצמו לא עולה לכם כסף.
אסנת כהן: יש לנו השקעות.
אסנת כהן: להבדיל מהטאבו, שהמידע הוא קצת יותר סטטי, אצלנו העדכונים מתבצעים כמעט ברמה יומית.
אסנת כהן: אני מחויבת להעביר מידע כל שעה, שעתיים, שלוש לאינטרנט, כדי שאנשים שעשו שינויים יוכלו לראות את השינוי מייד, והמשמעות היא תחזוקה הרבה יותר גבוהה מבחינת המחשוב.
אסנת כהן: ולכן מבחינת העלויות אנחנו קצת שונים.
אסנת כהן: יחסית, היקף השינויים שיש אצלנו הוא מאוד גבוה, לכן עדכניות העדכונים אצלנו היא דבר מאוד חשוב.
אברהם מיכאלי: גברת כהן, הבנתי, ואני מעיר שתחשבו אתם, כממשלה, שלא תיראו לא טוב.
אברהם מיכאלי: אם בסוף ההסבר יהיה ענייני, ההפרש של כמה השקלים האלה חשוב לאזרח, אבל אני רוצה שתהיו ערים לזה שהביקורת תהיה.
אברהם מיכאלי: אם מישהו יעשה איזו כתבה עיתונאית מחר, יגיד שהממשלה כך וכך.
אברהם מיכאלי: אני, כוועדת כנסת, שהשקלים האלה לאזרח חשובים לי מאוד, תחשבו על זה.
אברהם מיכאלי: הייתי מעדיף, אפילו שזה טיפה מוריד את ההכנסות, שתהיו בסטנדרטים דומים.
גלי גרוס: נחשוב על זה.
גלי גרוס: אנחנו לא רוצים לעכב את אישור התקנות, לכן נשתדל לגבש עמדה עד סוף הדיון הזה.
אברהם מיכאלי: בסעיף 2, מה שאני רואה כרגע, עדיין מופיע תיק החברה, שזה העיון עצמו – 45 שקלים, אבל לפי מה שהבנתי מכם כמעט לא יהיה עיון בתיק החברה.
אברהם מיכאלי: על מה תגבו 45 שקלים, לא הבנתי.
גלי גרוס: העובדה שאנחנו צורבים את הדיסק זה עדיין נקרא עיון בתיק חברה, אומנם הוא סרוק, אבל עדיין זה עיון בתיק חברה.
אברהם מיכאלי: טכנית זה כבר לא יקרה.
אברהם מיכאלי: מה שהבנת מראש רשות התאגידים, שלא יהיה מצב שאדם יגיע אליכם.
גלי גרוס: כשמדברים פה על עיון בתיק חברה, הכוונה היא בדיוק לאותו שירות שירמי גור דיבר עליו קודם.
גלי גרוס: במקרה הזה זה תיק חברה סרוק, לא תיק חברה פיזי, אבל עדיין זה עיון בתיק חברה.
גלי גרוס: העיון בתיק חברה בלשכה מתבצע, ועדיין זה כרוך בהרבה מאוד עבודה של צריבת הדיסק, העברה לחדר עיון- - -
אברהם מיכאלי: גם מה שבתוך הדיסק, תיק החברה, האגרה הזאת- - -
גלי גרוס: זאת האגרה.
גלי גרוס: האגרה הזאת היא היום על עיון בחדר המחשב.
אברהם מיכאלי: אי אפשר להשמיט את הבסיס כדי שבדיסק יוכלו לחשב את זה.
אברהם מיכאלי: באופן מעשי זה לא יהיה.
גלי גרוס: באופן מעשי זה יהיה.
גלי גרוס: עדיין אנשים יגיעו לעיין בעמדות המחשב, והעיון בעמדות המחשב, זה השירות הזה של עיון בתיק החברה.
אברהם מיכאלי: לא הבנתי כך.
ירמיהו גור: עיון בתיק חברה הוא הבסיס לפעולה, גם כאשר אדם בא אלי לעיין וגם כאשר אני שולח לו דיסק.
ירמיהו גור: כאשר אני שולח לו דיסק מתבצעות שתי פעולות: פעולה אחת היא עיון, זו אותה פעולה שבא אלי מישהו ואני נותן לו, מנתב לו את התיק ומאפשר לו לעיין, ופעולה שנייה של צריבה, שהיא כבר פעולה נוספת.
ירמיהו גור: לכן האגרה של הדיסק כבר כוללת בתוכה את אגרת העיון והיא תוספת עבור הפעולה הנוספת של צריבה.
אברהם מיכאלי: בכל אגרה שאתם גובים עבור הדיסק עיון בתיק החברה כלול בפנים, אבל באופן מעשי אזרחים כבר לא יגיעו אליכם לעיון בתיק.
גלי גרוס: הם יכולים להגיע לחדר המחשב.
גלי גרוס: יש עדיין כאלה שיעדיפו להגיע לחדר המחשב, לעיין בתיק החברה.
גלי גרוס: יש כאלה שזה יהיה להם יותר נוח.
גלי גרוס: זה שירות שאנחנו עדיין מציעים.
אברהם מיכאלי: מי שיזמין את הדיסק יוכל עדיין לעיין בתיק החברה אצלכם, יגיע פיזית ויעיין בעמדת המחשב.
גלי גרוס: לזה מתייחס השירות הזה.
ירמיהו גור: אנחנו לא יכולים לסגור את השירות לציבור, כי לא לכל אחד יש יכולת לצפות בדיסק.
אברהם מיכאלי: אני מסכים אתך, יש אנשים שאין להם אינטרנט או DVD, וצריך לראות את הדיסק.
ירמיהו גור: השירות חייב להישאר.
אברהם מיכאלי: הבסיס עצמו נשאר.
אברהם מיכאלי: נסח העיון – אמרנו שתחזירו לי תשובה לגבי הפחתה כמו שגובים בטאבו.
אברהם מיכאלי: נסח חברה זה המסמכים.
אברהם מיכאלי: מה זה 45 השקלים הנוספים שמנויים פה?
ירמיהו גור: הדפסה בשירות פרונטלי.
אברהם מיכאלי: לכל דף עדיין גובים כסף.
ירמיהו גור: מעבר לחמישה דפים כמו בטאבו.
אברהם מיכאלי: פה לא קבעו חמישה דפים.
אברהם מיכאלי: לכל עמוד כתוב שני שקלים.
ירמיהו גור: כתוב "בנסח החברה- - - ועד חמישה עמודי מחשב".
גלי גרוס: כאן הכוונה לנסח החברה שמקבלים בלשכה, ואפשר גם לקבל אותו מאומת.
אברהם מיכאלי: האזרח יכול לחסוך בתקליטור.
גלי גרוס: האזרח יכול לחסוך אם הוא מקבל את זה באינטרנט ולא בלשכה.
גלי גרוס: בלשכה יש לו אפשרות נוספת בעלות נוספת, גם לאמת את נסח החברה.
גלי גרוס: גם פה, אם אנחנו רוצים לעשות הקבלה לטאבו, בטאבו זה עולה משהו כמו 65 שקלים, הפעולה בלשכה עצמה, ואצלנו נשארת העלות היום של 45 שקלים.
אברהם מיכאלי: אנחנו נעבור כרגע לסעיף 3. סעיף 3 מדבר על תקליטור.
אברהם מיכאלי: אמרנו שבדואר זה יעלה 60 שקלים, ברשם החברות יעלה 65 שקלים לקבל את אותו תקליטור.
גלי גרוס: אנחנו בכל זאת רוצים להטמיע את השירות, גם להקל על עצמנו וגם להקל על האזרח.
אברהם מיכאלי: האזרח יכול להגיע אליכם ולקחת את התקליטור במקום.
גלי גרוס: זו עלות נוספת, כי בכל זאת יש פה שירות מסוים.
אברהם מיכאלי: עדיין פקיד וכו'.
גלי גרוס: אלה משאבים שלנו שאנחנו צריכים להקדיש לעניין הזה.
אברהם מיכאלי: לא הבנתי למה קבלת תקליטור זה 20 שקלים נוספים.
גלי גרוס: יש תיקי חברות שמורכבים מ-12 תיקי נייר עמוסי חומר, והצריבה של תיק כזה יכולה לקחת הרבה מאוד זמן.
גלי גרוס: כרגע קבענו מחיר ממוצע של צריבת דיסק.
גלי גרוס: לא הקבלנו את זה בדיוק למשך הזמן שנדרש לצריבה, לכמות העבודה שנדרשת לצריבה, אבל ככל שמדובר בתיק שלא מוכל בתוך תקליטור אחד – אני מניחה, הידע הטכני הוא לא תחום המומחיות שלי – אבל אני מניחה שיהיה מדובר בתיק עצום בגודלו.
אברהם מיכאלי: כמה תקליטור ממוצע סופג?
ירמיהו גור: 750 מגה.
אברהם מיכאלי: מכיוון שאני כותב פה סעיף ספציפי, ישאלו אותנו למה אישרנו עוד 20 שקלים, כאשר אפשר לקחת תקליטור גדול יותר ולכלול בפנים הכול.
אלעזר שטרן: באיזה גדלים של תקליטורים מדובר?
אסנת כהן: אנחנו עובדים בסטנדרטים.
אלעזר שטרן: 700 מגה בייט?
אסנת כהן: כן.
אסנת כהן: יש הרבה תיקי חברות שמדובר על מאגר של 40-30 שנה, שזה לא מספיק.
אסנת כהן: בממוצע, רוב החברות נכנסות לדיסקים האלה, אבל יש לנו מקרים שצריך יותר מאחד.
אסנת כהן: צריך להבין שמדובר פה גם בצורבים.
אסנת כהן: לצרוב תיק אחד לוקח קרוב ל-30-20 דקות, אבל אם אנחנו מתחילים לדבר על התיקים הגדולים, זה יכול לקחת לנו אפילו יום שלם, אז הלכנו על איזה ממוצע.
אסנת כהן: אנחנו לא משקיעים פה בטכנולוגיה מתקדמת.
אברהם מיכאלי: לפי ניסיונכם, בכמה כאלה מדובר שהתיק של חברה ספציפית חורג מעבר לתקליטור אחד?
אברהם מיכאלי: השאלה, אם עושים את זה בשביל חברה אחת או בשביל עשרות חברות.
גלי גרוס: עשרות, זה עדיין מאוד מעט בהתחשב בהיקף.
אסנת כהן: יש כ-30,000 חברות שזה חורג מגודל של דיסק.
אברהם מיכאלי: אם זה 30,000 חברות זה מצדיק שתהיה אגרה נוספת, כי זה לא עלות דיסק, זה הרבה מעבר לזה.
אסנת כהן: אנחנו מבקשים רישום מסוים על הדיסק כדי שידעו שזה דיסק של משרד המשפטים, שזה גם מייקר את הדיסק, ואנחנו גם שולחים בדואר.
אסנת כהן: עשינו ממוצע של כל השירותים האלה גם יחד.
גלי גרוס: בהקשר הזה יכולנו, תיאורטית, לחייב עבור דיסק שלם מההתחלה, אבל, כמובן, שזה לא מצב סביר.
אברהם מיכאלי: הדיסק לא עולה כל כך הרבה.
גלי גרוס: לא הדיסק, משך העבודה על דיסק נוסף.
אסנת כהן: יש מעטפות מיוחדות שזה לא יישבר בדרך.
אברהם מיכאלי: אם מדובר פה בעשרות אלפים, יש היגיון שתגבו אגרה נוספת עבור תקליטור נוסף.
אברהם מיכאלי: לעלות קשה לי למדוד בדיוק למה 20 ולא 15 ולא 30, אני נותן לכם את הקרדיט שאתם מחשבים את זה בצורה סבירה כדי שלא נגיע למקח וממקר על עוד 5 שקלים למעלה, 5 שקלים למטה.
אברהם מיכאלי: בגדול, נושאים כאלה צריכים להיבחן בהמשך, כי אם יגיעו תלונות, תצטרכו לעשות חשבון מחדש.
אברהם מיכאלי: אזרח שרוצה לקבל תקליטור, הוא שולח פקס לקבל תקליטור?
אברהם מיכאלי: איך זה ילך?
אברהם מיכאלי: אתם רוצים לשלוח את זה בדואר.
ירמיהו גור: זו הזמנת תיק לעיון.
ירמיהו גור: הזמנות תיקים לעיון מתבצעות כמעט בכל כלי התקשורת, דרך האתר, דרך הפקס, או בפנייה טלפונית למוקד.
אברהם מיכאלי: למשל, אחד שאין לו אתר אינטרנט והוא לא יודע להפעיל אינטרנט?
ירמיהו גור: פונה בטלפון למוקד.
אברהם מיכאלי: יש טלפון למוקד שאפשר להזמין בטלפון או לשלוח אפילו פקס – אבקש לשלוח תקליטור של החברה הספציפית הזאת.
אברהם מיכאלי: אפילו אם זה לא סרוק, אתם דואגים לסרוק את זה בתוך שבוע ימים.
ירמיהו גור: אנחנו סורקים וצורבים.
אברהם מיכאלי: את העיון או תעודת התאגיד הוא יכול לקבל באופן מיידי.
אברהם מיכאלי: הוא יכול לבוא אליכם או לקבל דרך האינטרנט.
גלי גרוס: דרך האינטרנט תעודת התאגדות – לא.
גלי גרוס: תעודת התאגדות זה אחד מהמסמכים בתיק.
אברהם מיכאלי: בתעודת התאגדות הוא יכול לעיין.
ירמיהו גור: תעודה משוחזרת, במקום.
גלי גרוס: לעניין באינטרנט אי-אפשר.
ירמיהו גור: לא באינטרנט.
גלי גרוס: בנסח החברה, כן.
גלי גרוס: תעודת התאגדות זה מסמך שמצוי אצלנו במחשב, הוא לא פומבי באינטרנט והוא חלק מהמסמכים של תיק החברה.
אברהם מיכאלי: נסח החברה אתם קוראים לתיק השעבודים.
גלי גרוס: נסח החברה זו התמצית – מי בעלי המניות, מי הדירקטורים, איזה שעבודים יש – המידע הבסיסי לגבי חברה.
אברהם מיכאלי: תעודת התאגדות הוא יכול לקבל רק בתקליטור.
גלי גרוס: או בתקליטור או בלשכה.
אברהם מיכאלי: באשר לאימות, זו האגרה שאתם דורשים 10 שקלים.
גלי גרוס: 10 שקלים בהקשר של תעודת התאגדות זה לביצוע הפעולה מול הפקיד, שהוא פותח את תיק החברה, מוציא מתוכו את תעודת ההתאגדות ומוסר אותה לאזרח, ואז יש לו תעודת התאגדות.
אברהם מיכאלי: או לחילופין, אחד שלא דחוף לו, הוא יכול גם להזמין את זה ולקבל את זה דרך כרטיס אשראי?
ירמיהו גור: תשלום אגרה דרך כרטיס אשראי, זה המנגנון של תהיל"ה.
אברהם מיכאלי: אין חיסיון שלא לתת לאזרח תעודת התאגדות.
ירמיהו גור: זה פתוח לציבור.
ירמיהו גור: למעשה זו הקלה מאוד גדולה, זה במקום עיון של 45 שקלים.
אברהם מיכאלי: עד עכשיו כמה כסף גביתם על זה?
גלי גרוס: 47 שקלים.
גלי גרוס: 45 שקלים על עיון בתיק שלם, פלוס 2 שקלים בתעריף הקודם של האימות.
אברהם מיכאלי: זאת אומרת, אם הוא בא רק לקחת תעודת התאגדות הוא שילם 47 שקלים.
גלי גרוס: עכשיו הוא יצטרך לשלם 10 שקלים על קבלת ההעתק, ואם הוא רוצה את זה מאומת, אז 14 שקלים, כולל האימות שנגיע לזה בפרט 6.
אברהם מיכאלי: הוא ישלם כעת על תעודת התאגדות בלבד, בלי לשלם על התיק הכולל, ואתם גובים על האימות 4 שקלים במקום 2 שקלים.
אברהם מיכאלי: 4 שקלים זה בסדר.
אברהם מיכאלי: אני מנסה לחסוך הגעה לפקיד, אבל אם כבר באים לפקיד שאזרח ידע שזה עולה טיפה יותר כסף.
אברהם מיכאלי: הכול דרך כרטיס אשראי?
אברהם מיכאלי: אין כבר בולי הכנסה?
גלי גרוס: בולי הכנסה בוטלו.
גלי גרוס: החל מינואר 2011 אי-אפשר יהיה להשתמש בינואר 2011.
גלי גרוס: נקבעה הוראת מעבר עד ינואר 2011, כדי שמי שעוד יש לו יוכל להשתמש, ומינואר 2011 אי-אפשר יהיה יותר להשתמש בבולי הכנסה.
אברהם מיכאלי: הכול בכרטיס אשראי.
אברהם מיכאלי: אגב, אם אין לו כרטיס אשראי הוא לא יכול לשלם במזומן.
אברהם מיכאלי: אין לכם קופה?
ירמיהו גור: אפשר לשלם במזומן בשובר של בנק הדואר.
אברהם מיכאלי: אין לכם עמדת תשלום מזומן במקום?
ירמיהו גור: לא. זה גורר בוכלטריה שקשה לעמוד בה.
אברהם מיכאלי: מי שאין לו אשראי, יש לו בעיה, או שהוא צריך לרדת לדואר למטה.
ירמיהו גור: כמו בכל משרד המשפטים.
אברהם מיכאלי: ראיתי שזו המגמה.
אברהם מיכאלי: בכל משרד המשפטים ראיתי את זה.
אברהם מיכאלי: 10 שקלים אני מאשר, 4 שקלים אני מאשר.
אברהם מיכאלי: צילום הדפסה לכל עמוד, מתי זה קורה?
גלי גרוס: כשמישהו מגיע לעיין בחדר המחשב והוא רוצה להדפיס עמודים, הוא יצטרך להדפיס אותם, וההדפסה הזאת אצלנו במדפסת- - -
אברהם מיכאלי: זה כתוב למעלה, למה פעמיים?
גלי גרוס: למעלה זה מתייחס לנסח החברה.
גלי גרוס: כאן אנחנו מדברים על הדפסת עמודים באופן כללי מתיק החברה.
גלי גרוס: ההבחנה הזאת מאוד מבלבלת, אבל יש העניין של נסח החברה, שזאת תמצית המידע של המחשב, ויש העניין של תיק החברה שזה הדיסק, שאפשר או לקבל את הדיסק, ואז ההדפסה לא עולה כסף, או להדפיס במסגרת העיון בעמדת המחשב.
גלי גרוס: ההדפסה אצלנו בלשכה תעלה 2 שקלים לכל עמוד, כמו שהיה התעריף הקודם לגבי צילום מסמכים.
אברהם מיכאלי: שלא יהיה מצב שיחייבו אותו פעמיים.
אברהם מיכאלי: אולי צריך לשנות את המספור, כדי שיהיה ברור שזה קובץ אחד וזה קובץ שני של אגרות, שלא תהיה פה פרשנות.
גלי גרוס: בקודם כתוב במפורש שזה מתייחס לנסח החברה והדפסת עמודים נוספים מנסח החברה ולשכת הרשם.
גלי גרוס: כאן מדובר על כל הדפסה אחרת של מסמכים, שהם לא מנסח החברה, ולכן אין כפילות.
אברהם מיכאלי: אתם אומרים שאם הוא לוקח את התקליטור הוא מרוויח.
גלי גרוס: הוא משלם קצת יותר מ-45 שקלים, הוא משלם 60 שקלים, אבל הוא חוסך לעצמו את כל העלויות הנוספות ואת זמן ההמתנה.
גלי גרוס: זה כמו אימות מסמך.
גלי גרוס: אני רוצה להסביר למה הכוונה.
גלי גרוס: יש מסמכים מסוימים שאנחנו נותנים עליהם ממש אישור שהמסמך הזה נאמן למקור, שזו תעודת התאגדות ואלה מסמכים שהנפקנו בעצמנו, ואנחנו יכולים לדעת שהם מסמכי מקור.
גלי גרוס: על כל מסמך אחר, שהוא לא תעודת התאגדות, אנחנו נותנים אישור שהמסמך הזה מצוי בתיק.
גלי גרוס: יכול להיות שזה מקור, יכול להיות שזה העתק, אני לא מאמתת את זה כנאמן למקור, והעלות אותה עלות כמו אימות.
אברהם מיכאלי: הפכתם את זה ל-4 שקלים.
גלי גרוס: זו המקבילה של האימות, רק שהחותמת עצמה והגושפנקה שאני נותנת היא אחרת.
גלי גרוס: אני לא אומרת שהמסמך הזה נאמן למקור, אלא אני אומרת שהמסמך הזה, או העתק שלו, היה בתיק החברה.
גלי גרוס: אני בכל זאת רוצה, ליתר זהירות, לא להטעות גורמים נוספים, שיהיה ברור שלא מדובר בהעתק נאמן למקור.
אברהם מיכאלי: דברים אחרים פה לא השתנו.
אברהם מיכאלי: מחקתם פה פרט 7.
גלי גרוס: פרט 7 זה מה שנקרא בעבר "השאילתה החלקית".
גלי גרוס: לפי התעריף היא עלתה 6 שקלים.
גלי גרוס: בפועל, המידע שמופיע כאן בפרט 7 הוא מידע שאנחנו מאפשרים עיון לציבור לגביו ללא תשלום בכלל, לכן כל הנושא של התעריף שמופיע בתקנות מבלבל ולא מדויק, ולכן אנחנו מבקשים להוריד אותו.
גלי גרוס: יישארו היום כמה אפשרויות לאזרח, תהיה לו אפשרות לעיין במידע הבסיסי הזה ללא תשלום, תהיה לו אפשרות נוספת לקבל נסח חברה באינטרנט ב-X שקלים, שנחליט עליהם בסוף הדיון, ותהיה לו אפשרות לקבל את נסח החברה בלשכת הרשם ב-45 שקלים.
גלי גרוס: אלה האפשרויות השונות שלו באשר למידע לגבי החברה.