GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד רותם: זה לא הבדיקה הזאת, זה בסך הכול בדיקה על הגוף.
תמי סלע: זה חיפוש על גופו של אדם, אם אני לא טועה.
דוד רותם: "על פני גופו", לא בגופו.
דוד רותם: "על פני גופו, בבגדיו ובכליו".
תמי סלע: זה חיפוש בגוף, אם אני לא טועה.
דוד רותם: זה לא חיפוש בגוף.
דוד רותם: זה חיפוש על הגוף.
דוד רותם: זה לא אותו חיפוש.
תמי סלע: גם פה יכולים להיגרם אי-נוחות וכל מיני סוגים של פגיעות.
תמי סלע: יש פה גם עיקרון של חיפוש על-ידי בן מינו- - -
חגית לרנאו: קצת חבל לתקן דברים שלא זקוקים לתיקון.
דוד רותם: לא צריך לתקן את זה.
חגית לרנאו: זה עובד.
חגית לרנאו: אין תלונות.
תמי סלע: אם הסנגוריה לא רוצה, לא נתעקש על זה.
חגית לרנאו: אני מנסה להיות עקבית בעמדות שלי, אבל דברים שעובדים- - -
דוד רותם: תאמיני לי שאת צודקת, ואת גם מבינה שצריך לגמור פעם את החוק הזה.
תמי סלע: פסקה (6), "לחפש במקום מגוריו של עבריין המין וברכבו והכול בנוכחותו".
תמי סלע: התוספת שהחיפוש מתבצע בנוכחותו.
תמי סלע: המחיקה של ההפניה לסעיפים בפקודת סדר הדין הפלילי, כי הם הועברו לפסקה שמדברת על תפיסת חפצים, כי כל הסמכויות האלה רלוונטיות לתפיסה, וזה המנייה של כל החפצים שנתפסו.
תמי סלע: זה לא רלוונטי לחיפוש עצמו, אלא לתפיסה של החפצים.
דוד רותם: אם זה היה קודם טוב, למה זה לא טוב עכשיו?
דוד רותם: למה לי לשנות את זה כמו שחגית לרנאו אומרת?
דוד רותם: זה היה כתוב עד היום.
דוד רותם: למה לשנות?
תמי סלע: בעיון מחדש התברר במשרד המשפטים- - -
עמית מררי: הסעיפים לא רלוונטיים לחיפוש, זה סתם כתוב שם.
תמי סלע: זה עדיין יהיה, אבל זה יהיה במקום יותר מדויק.
תמי סלע: פסקה (6א), "לחדור לחומר מחשב הנמצא בהחזקתו או בשליטתו של עבריין המין ולהפיק פלט תוך חדירה כאמור או להעתיקו בתנאים הבאים: (א) פעולות אלה יבוצעו בידי אדם המיומן לכך; (ב) בצו הפיקוח ייקבעו המטרות לביצוע הפעולות כאמור והתנאים לביצוען, באופן שלא תיפגע פרטיותו של" – הנוסח שנשלח לנו הוא – "אדם אחר מעבר לנדרש".
תמי סלע: חשבנו שאין סיבה שפרטיותו של עבריין המין תיפגע מעבר לנדרש.
דוד רותם: אתם רוצים שבצו הפיקוח יהיה כתוב שמותר לעשות חדירה למחשב?
חגית לרנאו: גם היום.
תמי סלע: אבל אילו מטרות?
דוד רותם: האם כתוב מטרות הפיקוח או כתוב מתי מותר לעשות פיקוח?
חגית לרנאו: הרבה פעמים גם כתובה המטרה.
חגית לרנאו: בתי המשפט קיבלו את התיזה שגם המגבלות וגם הסמכויות, הרי בית המשפט נותן אותן במקרה ספציפי, והן צריכות להיות מנוסחות בצורה המדויקת ביותר האפשרית.
חגית לרנאו: גם היום בתי המשפט עושים את זה.
עמית מררי: למעשה, התנאים האלה קיימים בנוסח כיום, כי הכול במסגרת פסקה (6), שמפנה לסעיפים הספציפיים.
אברהם מיכאלי: פסקה (6א) לא סותרת את הסעיף הקודם של המעסיק?
אברהם מיכאלי: (6א) סותר את מה שאמרת- - -
תמי סלע: עוד לא הגענו לכל התנאים בסעיף קטן (ד)- - -
חגית לרנאו: יש הבחנה בין מסירת פלט לבין חדירה.
תמי סלע: נסיים את פסקה (6א).
תמי סלע: "(ג) חדירה כאמור תיעשה בנוכחותו של עבריין המין; (ד) חדירה לחומר מחשב במקום עבודתו של עבריין המין תיעשה בתנאי שאותו מעסיק יודע את זהותו של עבריין המין ככזה או כמי שמצוי בפיקוח ובמעקב, ובאופן שלא יהיה בו כדי לגלות את זהותו כאמור מעבר למה שידוע למעסיק, ובכפוף להסכמת המעסיק לחדירה כאמור.
תמי סלע: " זה תואם את מה שהופיע בפסקה (3א).
תמי סלע: יש הפניה להגדרה בחוק המחשבים – "חדירה לחומר מחשב", "חומר מחשב" "מחשב" ו"פלט".
תמי סלע: בפסקה (7) התפיסה כמשמעותה בפקודת סדר הדין הפלילי והפניה לאותם סעיפים שמחקנו בפסקה (6), סעיפים 27 ו-28 סיפה, שחלים על תפיסה של חפצים.
תמי סלע: צריך לציין את כל החפצים.
תמי סלע: בפסקה (9) חשבנו שנכון יותר הוא להשתמש דווקא במלה "לדרוש" לגבי דגימת נשיפה, בפרט שאחר-כך הנוסח אומר "ביקש את הסכמתו" – זה בעצם הנוסח כמו בפקודת התעבורה – "לדרוש מעבריין המין לתת דגימת נשיפה כהגדרתה בסעיף 61ב לפקודת התעבורה, או דגימת שתן לבדיקת הימצאותם של משקאות משכרים או סמים מסוכנים בגופו לאחר שמסר לו את מטרת נטילת הדגימה"- - -
דוד רותם: זה לא "לדרוש", זה לבקש.
דוד רותם: אם אני מבקש את הסכמתו, זו בקשה ולא דרישה.
חגית לרנאו: אחרי שהסביר לו את משמעות הסירוב.
עמית מררי: יש שני חלקים לסעיף.
עמית מררי: בהתחלה זה לדרוש לתת דגימה, ואחר-כך, לאחר שהוא ביקש את הסכמתו.
עמית מררי: כלומר, הוא מבקש את הסכמתו, אבל בכל מקרה הוא דורש.
דוד רותם: הוא לא דורש, הוא מבקש ממנו ומסביר לו שהוא לא חייב לתת לו ומסביר לו את המשמעות.
דוד רותם: לכן זו בקשה ולא דרישה.
דורון אביטל: אם יהיו סנקציות, זו דרישה.
תמי סלע: השאלה, מה המשמעות של הסירוב.
דוד רותם: זו הפרה של צו הפיקוח.
תמי סלע: לכן אפשר לקרוא לזה גם לדרוש.
תמי סלע: - - -"ולאחר שהסביר לו כי סירוב למתן דגימה כאמור ייחשב כהפרה של צו הפיקוח"- - -.  פה יש תוספת "נטילה של דגימת נשיפה או דגימת שתן לפי הוראות פסקה זו, תיעשה באופן ובמקום שיבטיחו שמירה מרבית על בריאותו של עבריין המין, ובמידה המועטה האפשרית של פגיעה ואי-נוחות".
תמי סלע: זה סעיף דומה להוראה שקיימת בפקודת התעבורה בהקשר של נטילת דגימות: דגימת נשיפה, דגימת שתן וגם בדיקת דם.
תמי סלע: על (א1) כבר דיברנו.
תמי סלע: בסעיף קטן (ב) הוספנו כהוראה כללית – יש שם הוראה כללית ש"קצין הפיקוח יעשה שימוש בסמכויות הנתונות לו לפי חוק זה במידה הדרושה כדי למלא אחרי תנאי הפיקוח והמעקב, ותוך הגנה מרבית על כבודו ופרטיותו של עבריין המין".
דוד רותם: מאוד חשוב להוסיף את "כבודו".
תמי סלע: אלה התיקונים לסעיף הזה.
דוד רותם: יש הערות, רבותי?
דוד רותם: אם לא, גמרנו את הסעיף הזה, למעט סמכויות המעקב, שנדון בפעם הבאה.
דוד רותם: סעיף 19, המרשם, אפשר להתחיל לדון או זה של רחל גוטליב?
דוד רותם: תסבירו מה אתם רוצים לעשות במרשם.
עמית מררי: יש שני סוגי תיקונים.
עמית מררי: תיקון אחד הוא תיקון מינורי, לא מאוד מהותי למהות הפרטים שמופיעים במרשם, ותיכף אסביר מהו.
עמית מררי: תיקון נוסף – כרגע סעיף 19 נותן סמכות גישה למרשם למעריכי מסוכנות, ליחידת הפיקוח, למשטרה ולמשטרה הצבאית, והכול לצורך מילוי תפקידיהם לפי חוק זה.
עמית מררי: העניין הוא שלמשטרה ולמשטרה הצבאית אין תפקידים לפי חוק זה.
עמית מררי: אומנם הכוונה, בין היתר, שהמשטרה למשל תוכל לעזור בזיהוי הפרות.
עמית מררי: למשל שוטר תנועה שעוצר אדם, אנחנו רוצים שהוא יהיה מסוגל לדעת אם אדם מסוים בגלל תנאי הפיקוח שלו, אסור לו לנהוג באותה שעה, ויוכל באמת לנקוט צעדים בעקבות זה.
עמית מררי: לכאורה הלשון הנוכחית של החוק אינה מאפשרת, כי למשטרה אין תפקידים לפי חוק זה.
עמית מררי: לכן הוספנו פסקה שמציינת במפורש שלמשטרה ולמשטרה הצבאית תהיה גישה למרשם לצורך גילוי ומניעת עבירות.
ודים שוב: חשוב לציין שאלה עבירות מין.
דוד רותם: חשוב לדבר בזמן.
חגית לרנאו: אלה גם לא פרטים שנמצאים במרשם.
חגית לרנאו: תסתכלו אילו פרטים נמצאים במרשם: שמו, תעודת הזהות שלו, תצלומו, מקום מגוריו- - -
דוד רותם: חגית לרנאו, רגע.
דוד רותם: תגמרי, בבקשה.
עמית מררי: זה התיקון המהותי החשוב, לדעתנו זו גם היתה כוונת המרשם קודם לכן, לצורך מה ניתן כבר בשלב חקיקת החוק גישה למרשם למשטרה ולמשטרה צבאית.
עמית מררי: ולכן אנחנו עושים פה תיקון מהותי, אבל, לדעתנו, זו היתה הכוונה כבר בשלבי חקיקת החוק.
עמית מררי: אני מציעה שנעבור דבר-דבר ונראה מהם התיקונים.
תמי סלע: אולי נתחיל בשאלה כללית לגבי המרשם כמו שהוא היום.
תמי סלע: אם הבנו נכון הוא חל רק לגבי עבריינים מרגע שהם מצויים בפיקוח, הוא לא חל מרגע שהם הורשעו.
תמי סלע: זה רק מי שנקבעה לגביו מסוכנות בינונית ומעלה, רק מהשלב שבו מוצא צו פיקוח, שזה יכול להיות גם כמה שנים לאחר מכן.
תמי סלע: והשאלה, מה הרציונל שעומד מאחורי זה.
תמי סלע: אם באמת המרשם משמש רק לצורך תפקידי יחידת הפיקוח והוא מרשם פנימי בלבד, אפשר להבין את ההיגיון שזה יהיה רק בשלב שהוא נמצא בפיקוח, אם השימושים הם גם לצורך מניעת וחקירת עבירות או עבירות מין- - -
חגית לרנאו: מתבלבלים במלה "מרשם".
חגית לרנאו: יש מרשם פלילי.
דוד רותם: יש מרשם פלילי.
דוד רותם: יחידת הפיקוח, כל זמן שהוא לא נמצא אצלה בפיקוח, זה לא מעניין שהוא הורשע, כי הוא לא בפיקוח.
דוד רותם: הוא לא אצלה בכלל.
תמי סלע: אגב, הפרטים במרשם עצמו ממשיכים להיות שם גם אחרי שהאדם כבר לא בפיקוח.
דפנה ביינוול: אבל לא לפני.
דוד רותם: איך זה יכול להיות לפני?
תמי סלע: תיאורטית, זה יכול.
עמית מררי: מבחינה טכנית אם הוא הולך לקהילה, הוא יכול להיות בפיקוח, ואם הוא נידון למאסר, אז הוא במאסר, ואז רק כשהוא משתחרר לקהילה, שאז המרשם יותר רלוונטי, אז מוטל עליו פיקוח.
עמית מררי: המבחן של הפיקוח, מעבר לכך שנשאלה השאלה גם לאחר חקיקת החוק, האם ניתן לכלול במרשם גם מי שלא בפיקוח, לדעתנו, התשובה היא לא.
עמית מררי: קודם כול מלשון החוק שאינה מאפשרת מסעיף המחיקה.
עמית מררי: מתי נמחק אדם מהמרשם?
עמית מררי: המבחן הוא בעיקרון לפי תום תקופת הפיקוח.
עמית מררי: לכן ברור שכוונת החוק, כיום לפחות, היא לכלול רק מי שבפיקוח.
עמית מררי: אבל גם לגופם של דברים, כשאנחנו חושבים מי נכון שיהיה במרשם, זה באמת מבחן המסוכנות.
עמית מררי: אלא מה?
עמית מררי: – ככלל, מי שמסוכנתו מעל לנמוכה הוא בפיקוח, וודאי אם נציב רף יותר גבוה לצורך המרשם.
עמית מררי: פה אולי יוכלו יחידת הפיקוח והפרקליטות לומר מיהם אותם אנשים שאף-על-פי שמסוכנותם בינונית ומעלה אינם במרשם.
עמית מררי: ככל שאני יודעת מדובר באנשים שאין להם מסוכנות כללית לגבי הציבור, שאלה אותם אנשים שחשוב שיהיו במרשם, אלה אותם עברייני מין שיש להם מסוכנות ספציפית לגבי אנשים מסוימים, בת זוג וכו'.
עמית מררי: לכן מבחינת הרציונל, אני כבר לא מדברת כרגע על עניין היעילות וההיתכנות שיחידת פיקוח מנהלת את המרשם, ולכן יותר יעיל ונגיש למידע שיש לה במסגרת הנתונים שלה, אבל גם מבחינת המבחן המהותי, ככלל, מי שחשוב שיהיה במרשם הוא מי שבסופו של דבר מוטל עליו פיקוח.
עמית מררי: (יושב-ראש הוועדה, חבר הכנסת דוד רותם, יצא.
עמית מררי: מחליף אותו כממלא-מקום חבר הכנסת אברהם מיכאלי)
יצחק קדמן: במקור, כשהחוק הזה הוגש, לפני הרבה מאוד שנים, הוא עוד היה תחת הכותרת "חוק המרשם והיידוע".
יצחק קדמן: דובר אז לעשות מרשם כללי על עברייני מין, כפי שקיים, אגב, ברוב ארצות העולם המערבי.
יצחק קדמן: ברוב ארצות העולם המערבי יש מרשם עברייני מין.
יצחק קדמן: חשוב לדעתנו, שיהיה מרשם הרבה יותר כולל.
יצחק קדמן: המרשם הוא חלקי ביותר.
יצחק קדמן: התזה שעברייני מין שהוגדרו במסוכנות פחות מבינונית לא יכולים לפגוע, זו תזה שנפרצת פעם אחרי פעם.
יצחק קדמן: אני לא אלאה אתכם בדוגמאות, אבל יש בלי סוף דוגמאות של אנשים שעברו עבירה רק של חשיפה בפני שכנתם הקטינה ואמרו שהם לא מסוכנים, ואחר כך הסתבר לנו שהאנשים האלה, באותה הזדמנות, גם אנסו את הגיסות הקטנות שלהם ועשו עוד דברים אחרים.
יצחק קדמן: מוכרח להיות מרשם כולל על עברייני מין.
יצחק קדמן: המרשם הזה איננו היום, המרשם הזה אינו מעודכן ואינו מחייב עברייני מין ששינו כתובות להודיע על שינוי כתובת.
יצחק קדמן: לכן מה שצריך להיות זה, להרחיב את המרשם, לא לצמצם אותו.
יצחק קדמן: מה שכן צריך לעשות זה, לדאוג שהמרשם הזה לא ידלוף ולא יזלוג לכל מיני מקומות שהוא לא צריך לזלוג אליהם.
יצחק קדמן: זה לא אמור להיות משהו פתוח, לא לציבור הרחב, כפי שהציע חבר הכנסת אפללו, וגם לא לציבורים נוספים, גם לא לכל אנשי המקצוע, אבל הכרחי שלאנשים מאוד מוגדרים ומאוד מסוימים יהיה מרשם כולל של עברייני מין.
יצחק קדמן: במצב היום המרשם על עברייני מין הוא חלקי ביותר, לא משקף את המצב.
אברהם מיכאלי: מי נכלל ברשימה הזאת, מי שהורשע או שיש לו פיקוח כזה או אחר?
יצחק קדמן: לא מספיק שהוא הורשע, הוא צריך להיות גם בפיקוח והוא צריך להיות מוגדר כמי שהמסוכנות שלו היא בינונית ומעלה.
דפנה ביינוול: הוא צריך להיות מוגדר כמסוכנות שאיננה נמוכה.
דפנה ביינוול: יש נמוכה ובינונית, והם כן נמצאים במרשם.
יצחק קדמן: על כל פנים, קבוצה לא קטנה, שליש מעברייני המין לדעתי, שהוגדרו כבעלי מסוכנות נמוכה, לא נמצאים במרשם.
דורון אביטל: אין מתחת לנמוכה.
יצחק קדמן: יש מהם כל הזמן הפתעות.
יצחק קדמן: מי שרוצה, אני אתן לו אחר-כך דוגמה מזעזעת איך עבריין מין "קל" פגע ארבע פעמים.
יצחק קדמן: עכשיו ארבעה משפטים שונים מתנהלים נגדו אחרי שאמרו: הוא בסך הכול חשף את עצמו בפני השכנה.
דפנה ביינוול: האינטואיציה שלך מצוינת, רק אם תשאל את בעלי המקצוע, ואנחנו כבר ארבע שנים שומעים את ההרצאות שלהם, יגידו לך שמי שחשף את עצמו – זה מה שקשה לנו להסביר לבתי המשפט – הוא המסוכן ביותר.
דפנה ביינוול: אנחנו מבקשים חמש שנות פיקוח, הרבה יותר מאשר אחד שאנס- - -
יצחק קדמן: מקבלים או לא מקבלים.
יצחק קדמן: זו לא שמועה, האיש הזה הורשע בבית משפט.
יצחק קדמן: כל מה שאני רוצה, שהוא יהיה במרשם, זה הכול.
עמית מררי: סביר להניח, כמו שאומרת דפנה ביינוול, שהוא יהיה במרשם.
ודים שוב: הוא יהיה במרשם.
ודים שוב: יש מרשם פלילי.
יצחק קדמן: המרשם הפלילי לא מעודכן.
דפנה ביינוול: לא המרשם הפלילי, הוא יהיה במרשם של עברייני מין.
יצחק קדמן: הוא צועק "המרשם הפלילי", את צועקת "מרשם עברייני מין".
אברהם מיכאלי: בלי צעקות, אחד-אחד.
אברהם מיכאלי: ד"ר קדמן, תסביר את הדברים שלך עד הסוף, ואז נעבור לתגובה.
יצחק קדמן: אני אומר שוב, אני חושב שצריך את כל ההקפדה.
יצחק קדמן: אני מסכים פה עם חגית לרנאו, אסור שהמרשם הזה יהיה נחלת הכלל, אפילו לא חצי הכלל, צריך מאוד להחמיר בקביעה למי יש נגישות למרשם, אבל המרשם עצמו חייב לכלול את כל עברייני המין, גם כאלה שהוגדרו במסוכנות נמוכה.
יצחק קדמן: האינפורמציה הזאת היא בעלת חשיבות עצומה למי שמופקד על אכיפת החוק ושמירה על הציבור.
תמי סלע: יש פה שתי שאלות.
תמי סלע: האחת, לגבי מסוכנות או מה רוצים שייכלל במרשם, ושאלה נפרדת, מה השימושים שעושים בו, ואז זה רלוונטי גם מאיזה שלב רוצים שהמידע- - -
חגית לרנאו: השאלה, מה היחס בין זה ובין המרשם הפלילי.
חגית לרנאו: הדבר הזה, כשמסתכלים עליו מהו באמת, הוא כלי עבודה ליחידת הפיקוח.
חגית לרנאו: יש בו שם, תעודת זהות, תצלום, מקום מגורים ומקום עבודה- - -
תמי סלע: כרגע הוא כלי עבודה ליחידת הפיקוח, אבל אחד השינויים שרוצים לעשות בהצעת החוק, וזאת שאלה בפני עצמה, שימוש לצורך חקירת עבירות מין ומניעתן- - -
חגית לרנאו: לזה יש מרשם פלילי.
חגית לרנאו: יש המידע הזה לגופי החקירה, הם מקבלים את זה מהמרשם הפלילי.
תמי סלע: אחת השאלות מה התועלת- - -
יצחק קדמן: המרשם הפלילי לא מעודכן, הוא לא שווה, אין חובה לעדכן כתובת.
יצחק קדמן: האיש היה פה, הוא נעלם, הוא במקום אחר לגמרי.
חגית לרנאו: מה אתה רוצה לעשות, להטיל על כל עבריין מין, בין אם הוא מסוכן ובין אם הוא לא מסוכן, לשארית ימי חייו לדווח ליחידת הפיקוח בכל פעם שהוא עובר דירה?
חגית לרנאו: יש למשטרה את המרשם הפלילי, יש את מרשם האוכלוסין- - -
תמי סלע: לא חייבים לדבר על כל עבריין מין, אבל יש כן שאלה האם בתקופה שאדם נמצא במאסר, למשל, עבריין מין מורשע במסוכנות גבוהה שיצא לחופשות, או אולי בכלל ברח, האם אין תועלת בזה שהפרטים לגביו יהיו במרשם הזה לצורך- - -
חגית לרנאו: זו שאלה אחרת, כי בן אדם שנמצא בכלא ויימצא בחופשות, הוא לא יוצא לחופשות אלא אם כן משטרת ישראל מאשרת את זה, רק אם הוא יוצא לכתובת ידועה, ורק אם הוא מפוקח.
תמי סלע: הוא כן יצא לחופשות.
תמי סלע: המידע עליו לא נמצא שם, ואם רוצים לעשות שימוש במידע הזה- - -
עמית מררי: המידע הזה כבר מצוי אצלם, לא במרשם, אבל הם יודעים לאן הוא הלך.
עמית מררי: דווקא עליו יש כל הפרטים העדכניים האלה.
אברהם מיכאלי: אני רוצה תגובתכם על מה שד"ר קדמן אומר בהרחבה הטוטלית כמעט של המרשם הזה.
עמית מררי: כמו שאמרתי קודם, המבחן המהותי לכניסה למרשם צריכה להיות מסוכנות.
עמית מררי: המקרה שתיאר ד"ר קדמן הוא מקרה שבאמת נשמע מסוכן.
עמית מררי: אני לא מכירה את המקרה הספציפי, אבל לפחות באופן תיאורטי הוא אמור היה להיות תחת פיקוח אם הוא מסוכן, וממילא להיכנס למרשם.
עמית מררי: אותם מקרים שכרגע לא נכנסים למרשם אלה מקרים שלא הוטל פיקוח בהם, ואנחנו מניחים שאלה יהיו מקרים שהמסוכנות היא מסוכנות נמוכה, או מקרים, ואלה מקרים בודדים, שעל אף שיש מסוכנות מעל לנמוכה, לא מוטל פיקוח, ויש סיבה לכך שהחליטו לא להטיל פיקוח, בין אם המסוכנות היא לאדם ספציפי, כמו בת זוג, כמו שאמרתי קודם, בין אם נסיבות אחרות.
עמית מררי: אולי באמת דפנה ביינוול תרחיב על אותם מקרים בודדים שלא מוטל בהם פיקוח.
עמית מררי: המבחן המהותי, נוכח הכלי שהמרשם אמור לשמש, כולל הרחבה של גילוי עבירות ומניעתן, המבחן המהותי שמוצב באמצעות הרף הזה של מי שבפיקוח, הוא מבחן נכון בעינינו.
אברהם מיכאלי: באיזה שלב לפני כניסה למרשם קובעים את המסוכנות?
אברהם מיכאלי: ההרשעה עצמה זה לא תמיד קנה מידה להיכנס למרשם.
קריאה: רק צו הפיקוח.
עמית מררי: את דרגת המסוכנות חייבים לקבוע לפני הפיקוח.
עמית מררי: כרגע לפחות יש חובה לקבל הערכת מסוכנות גם לפני גזר דין.
עמית מררי: לפי החוק בנוסחו היום יש הערכת מסוכנות לפני- - -
אברהם מיכאלי: בהרשעה עצמה כבר יש דרגת המסוכנות שלו.
עמית מררי: לפי החלטת הוועדה, כפי שאני מבינה לגבי הצעת החוק, לא בכל המקרים שבהם אדם נידון למאסר תהיה הערכת מסוכנות, אבל בכל המקרים שבהם אדם משתחרר לקהילה תהיה הערכת מסוכנות.
אברהם מיכאלי: איפה המחלוקת בין ד"ר קדמן ובין משרד המשפטים?
אברהם מיכאלי: אתה בעצם אומר: כל עבריין מורשע ייכנס למרשם?
יצחק קדמן: אני טוען שכל עברייני המין צריכים להיות במרשם עברייני המין.
יצחק קדמן: מי יכול לעשות שימוש בזה, ולאיזה צורך, זה צריך להיות מאוד-מאוד מוגבל ומאוד-מאוד מתוחם.
יצחק קדמן: אבל לא יכול להיות ששליש מעברייני המין בישראל לא רשומים בשום מקום.
חגית לרנאו: הם רשומים, זו דמגוגיה זולה.
יצחק קדמן: הם לא רשומים.
טל פז-מזרחי: הם לא רשומים.
טל פז-מזרחי: המרשם הפלילי,  שלא כמו המרשם של יחידת הפיקוח, זה משהו שונה לגמרי, הוא כולל את כל העבירות, הוא לא מפריד בין עבירות מין לעבירות שהן לא עבירות מין.
טל פז-מזרחי: מהמרשם הפלילי איני יכולה לקבל שום מידע, אלמלא הייתי שואבת את זה מהמרשם של יחידת הפיקוח, מי הם האנשים שמפוקחים, לא הייתי יודעת מהם התנאים שנקבעו בצווי הפיקוח.
טל פז-מזרחי: המרשם הפלילי הוא קובץ של נתונים שמכיל הכול.
טל פז-מזרחי: אני לא עושה את הקטלוג גם כשאני מעבירה את המידע לגורמים הזכאים לקבל אותו על-פי החוק, על-פי ההיתר שיש להם.
טל פז-מזרחי: אני לא עושה את הקטלוג האם מדובר בעבריין מין או מדובר בעבירת אלימות או עבירה אחרת.
חגית לרנאו: את לא צריכה לעשות כלום, אבל כשפונה אלייך מעסיק לפי חוק איסור העסקת עברייני מין במוסדות מסוימים, את לא יכולה להגיד אם הוא עבריין מין או לא עבריין מין?
חגית לרנאו: את ודאי יכולה להגיד.
טל פז-מזרחי: המשטרה כן משתמשת במרשם של יחידת הפיקוח, ולכן- - -
חגית לרנאו: לצורך מה?
טל פז-מזרחי: אני מסבירה לך.
טל פז-מזרחי: אני צריכה לדעת מהם התנאים שנקבעו בצווי הפיקוח, האם אותו אדם, שאני מעלה כרגע על המחשב, הוא מפוקח או לא.
טל פז-מזרחי: זה לא קיים במרשם.
חגית לרנאו: זה לא קשור למרשם.
חגית לרנאו: עוד פעם תסתכלי מה כתוב במרשם.
חגית לרנאו: הסעיף הקיים היום בחוק לא קשור לדברים שאת אומרת.
חגית לרנאו: זה שהמשטרה מעבירה לך- - -
טל פז-מזרחי: אנחנו מדברים על הרחבה או לא הרחבה?
חגית לרנאו: לא. זה שהמשטרה גם היום מעבירה לך מידע על צו הפיקוח, אם את צריכה לדעת או לא צריכה לדעת מה צו הפיקוח ומה תנאיו, זו שאלה אחרת.
חגית לרנאו: זה לא קשור ליצירת מרשם על עברייני מין.
חגית לרנאו: צריך לעשות את ההבחנה הזאת.
חגית לרנאו: המרשם הזה, נכון שהוא נקרא "מרשם", הוא כולו כלי עזר ליחידת הפיקוח, לדעת את הכתובת של מקום העבודה ומקום המגורים ותצלום, וחובה על עבריין מין שמשנה מקום מגורים לדווח ליחידת הפיקוח.
חגית לרנאו: זה טריוויאלי, זה כלי עבודה שצריך להיות רק לגבי מפוקחים קיימים.
אברהם מיכאלי: רבותי, לאט-לאט.
חגית לרנאו: אם רוצים לעשות משהו אחר- -
אברהם מיכאלי: גברתי.
אברהם מיכאלי: חגית לרנאו, חגית לרנאו, חגית לרנאו- - -
חגית לרנאו: - - צריך להבהיר לעצמנו לצורך מה אנחנו עושים את זה.
אברהם מיכאלי: אנחנו אולי נחדד את המטרה.
אברהם מיכאלי: מה שד"ר קדמן מציע, שיהיה מרשם אחד על כל עברייני המין, ולא משנה אם הם בפיקוח או לא בפיקוח.
אברהם מיכאלי: המשטרה אומרת שמה שחשבנו שיש במרשם הפלילי, את אומרת שמצד אחד זה לא נותן מענה לגבי עברייני מין, כי אף אחד לא יכול לדעת, מצד שני, המטרה לבקשת מידע מהמרשם הפלילי, היא לא לדעת אם הוא עבריין מין או לא, אלא אם יש לו הרשעה.
טל פז-מזרחי: חוק המרשם הפלילי ותקנת השבים קובע מגוון מטרות.
טל פז-מזרחי: החלוקה והעברת המידע לגבי עבריינים בכלל, כל אחד לפי הצרכים, לפי הגוף, תלוי מה הקטלוג.
טל פז-מזרחי: אבל לי אין אפשרות מעשית לקטלג את זה.
דורון אביטל: לא נכון, סליחה.
אברהם מיכאלי: אומר ד"ר קדמן, מהמרשם הפלילי- - -
חגית לרנאו: יושבת זהבה לייב בישיבות במשרד המשפטים ומסבירה שיש שם הרבה מידע, אבל אין שום בעיה לעשות חיתוכים של מידע במרשם הפלילי.
טל פז-מזרחי: את מדברת על ועדת ינאי, לא על מה שיש היום.
דורון אביטל: אני רוצה להעיר משהו, החוק- - -
אברהם מיכאלי: אני אתן לכולכם להעיר, רבותי.
חגית לרנאו: איך עושים- - -
אברהם מיכאלי: חגית לרנאו, רגע.
אברהם מיכאלי: לאט-לאט.
אברהם מיכאלי: נשאל את כל השאלות, כי חשוב לחדד את זה פה, ואולי הרבה דברים בינינו מוסכמים, אבל בוויכוח זה לא עולה.
אברהם מיכאלי: עמית מררי, מה רצית להוסיף פה?
עמית מררי: רציתי להסביר מה מוסיף לנו מרשם עברייני המין על פני המרשם הפלילי.
אברהם מיכאלי: ומה המטרה של המרשם הזה.
עמית מררי: למרשם הזה יש כמה מטרות.
עמית מררי: קודם כול, יש לו יכולת לרשום מידע עדכני שאין במרשם הפלילי.
עמית מררי: במרשם הפלילי יש רק סעיף הרשעות.
עמית מררי: זה מה שיש בו, והוא אמור להתעדכן בהקשר הזה.
חגית לרנאו: איזה מידע עדכני?
חגית לרנאו: אל תגידי סתם.
עמית מררי: שנייה, חגית לרנאו.
עמית מררי: המידע העדכני כתוב בחוק, יש בו שם, יש בו תמונה, יש בו מקום מגורים, יש בו מקום עבודה, ויש חובה, על-פי הסעיף של המרשם, לעדכן את הפרטים האלה שבעה ימים אחרי שהם משתנים.
עמית מררי: את זה אין במרשם עצמו.
חגית לרנאו: מה את רוצה, שכל עבריין מין, כל עשר שנים, ישלח תמונה למשטרה?
חגית לרנאו: חובה על עברייני מין, מרגע שהורשעתם, כל עשר שנים תשלחו תמונה למשטרה?
חגית לרנאו: זה מה שאת רוצה?
חגית לרנאו: איך יהיה לך המידע הזה אם אין חובה לתת אותו?
חגית לרנאו: זה לא סתם שהוא קיים ביחידת הפיקוח, כי יחידת הפיקוח צריכה את זה, יחידת הפיקוח צריכה תמונה של עבריין מין.
אברהם מיכאלי: חגית לרנאו, לא להתרגז.
חגית לרנאו: זה מרגיז.
עמית מררי: המרשם הזה תקף עשר שנים.
עמית מררי: נכון, בתקופת הפיקוח יש להניח שקצין הפיקוח יכול לבקש שיהיה און-ליין לגבי המידעים האלה.
עמית מררי: המרשם הזה תקף עשר שנים לאחר הפיקוח, לכן המידעים האלה מתעדכנים.
עמית מררי: יש להם חשיבות רבה כמו שאני רואה לגבי חקירת עבירות ומניעתן.
עמית מררי: המשטרה גם יכולה לעשות בהם שימוש לצורך חיתוכים, למשל, אילו עברייני מין גרים או מועסקים במקום מסוים, וכן השימושים שתוארו פה.
עמית מררי: במרשם הפלילי לא מצוין איזה עבריין בפיקוח, מהם תנאי הפיקוח שלו.
עמית מררי: אלה מידעים שחשובים גם הם למשטרה לצורך- - -
תמי סלע: איזה שימושים יש בחקירת עבירות ומניעתן?
תמי סלע: האם את יכולה לפרט?
תמי סלע: איך הכוונה להשתמש במרשם?
עמית מררי: כדאי שבפעם הבאה המשטרה תפרט יותר, כגורם מקצועי.
עמית מררי: מה שאני יכולה לומר, שאם, למשל, יש עבירת מין במקום מסוים, יש פרטים עדכניים לגבי מקום מגוריו ועבודתו של עבריין המין, אפשר לראות מבחינה גיאוגרפית מי סביר יכול להסתובב במקום מסוים, כמו כן יש תמונה מעודכנת שגם היא יכולה לעזור במניעת עבירות וחשיפתן.
עמית מררי: כלומר, כל העניין של זיהוי עברייני מין ככזה- - -
אברהם מיכאלי: אותו אחד שהוא לא מסומן, שהוא לא בר פיקוח, הוא לא יופיע ברשימה.
אברהם מיכאלי: אומר ד"ר קדמן בצדק, אם אני רוצה לעשות את החיתוכים האלה ואני רוצה לעשות חקירה יעילה, אני רוצה שכולם יהיו במאגר.
אברהם מיכאלי: לא כל אחד יכול לגשת לזה, המאגר הזה יהיה פתוח אך ורק לאותם אנשים שמחפשים את עברייני המין באותה עבירה.
עמית מררי: אנחנו אומרים: תקבעו את המבחן המהותי של המסוכנות.
עמית מררי: והמבחן המהותי של המסוכנות בא לידי ביטוי- - -
אברהם מיכאלי: עזבי רגע את המסוכנות, נניח, אדם שהורשע ולא היתה לו הגדרת מסוכנות.
עמית מררי: אדם שהורשע בנשיקה.
עמית מררי: השאלה אם נכון להכניס אדם כזה למרשם.
עמית מררי: יכול להיות שיהיו כאלה שיגידו כן.
עמית מררי: אני לא יודעת מה רמת המסוכנות של אותו אדם, יכול להיות שאדם שהורשע במעשה מגונה מינורי יכול להיות מסוכן במקרה אחד ולא מוסכן במקרה אחר, זה תלוי מקרה.
עמית מררי: השאלה, איפה אנחנו רוצים להעמיד את הרף.
עמית מררי: וצריך להביא בחשבון שזה מרשם שפתוח לרשויות חקירה עשר שנים לאחר הפיקוח.
עמית מררי: פה זה סוג של איזון מעבר לעניין היישומי, וכמו שאמרתי, יחידת הפיקוח היא זו שמנהלת את המרשם, ולכן הנגישות רבה לה, במיוחד לגבי אנשים שנמצאים בפיקוחה, אבל את העניין היישומי אני שמה בצד.
עמית מררי: מבחינה מהותית אנחנו חושבים, כרגע כמו שנראה לנו, זה נכון- - -
אברהם מיכאלי: אומר ד"ר קדמן ששליש מעברייני המין לא מופיעים במאגר הזה.
אברהם מיכאלי: איך זה יכול להיות?
חגית לרנאו: הם לא מפוקחים.
אברהם מיכאלי: הם לא מפוקחים והם עברייני מין כל כך קלים שלא שווה להכניס אותם למאגר?
אברהם מיכאלי: (חבר הכנסת דוד רותם חזר לוועדה ותפס את מקומו כיושב-ראש הוועדה)
חגית לרנאו: צריך לתקוף את זה ממקום אחר.
חגית לרנאו: יכול להיות שמשטרת ישראל צריכה מרשם עברייני מין לצורכי חקירה, יכול להיות.
חגית לרנאו: רק שזה לא קשור לחוק הזה.
חגית לרנאו: שיקבעו חוק שידבר על הקמת מרשם לצורכי חקירה.
חגית לרנאו: זה נכון שהמלה מרשם מבלבלת.
חגית לרנאו: כשאנחנו אומרים "מרשם", ישר יש לנו את כל העניינים של מרשם פתוח, מרשם כזה ומרשם אחר.
חגית לרנאו: המרשם בחוק הזה, יש לו פונקציה מאוד-מאוד-מאוד מצומצמת.
חגית לרנאו: מה אומר החוק?
חגית לרנאו: כאשר מוטל צו פיקוח על עבריין מין, הוא צריך לבוא ליחידת הפיקוח, לתת את השם שלו, תעודת זהות, תצלום, מקום מגורים ומקום עבודה, וכל זמן שיש עליו צו פיקוח חובה עליו לעדכן את יחידת הפיקוח אם הוא משנה מקום מגורים או מקום עבודה.
תמי סלע: זה החוק הקיים, אבל עכשיו אנחנו מדברים- - -
יצחק קדמן: החוק הזה נועד להגן על הציבור.
חגית לרנאו: עכשיו אנחנו רוצים משהו אחר, אבל אי-אפשר את המשהו האחר הזה להכניס לתוך תיקונים לחוק הפיקוח.
טלי אייזנברג: זה חוק להגנה על הציבור.
טלי אייזנברג: פיקוח זה אמצעי.
חגית לרנאו: עכשיו אני מבינה שזה בכלל לא אינטרס של יחידת הפיקוח, זה אינטרס של המשטרה.
חגית לרנאו: רוצה המשטרה- - -
תמי סלע: אם הטענה היא שהדבר הזה משפר את ההגנה על הציבור- - -
חגית לרנאו: רגע, תני לי לסיים.
חגית לרנאו: רוצה המשטרה לעשות מרשם עברייני מין, אז קודם כול יש להם המרשם הפלילי, וצריך לראות מה הם רוצים מעבר למרשם הפלילי.
חגית לרנאו: דבר שני, יש למשטרה סמכויות, לצורכי מודיעין, לעשות לעצמם כל מיני מאגרי מידע.
חגית לרנאו: הם עושים מאגרי מידע מודיעיניים, אין להם שום בעיה לעשות מאגר מידע מודיעיני על עברייני מין בארץ.
חגית לרנאו: אני לא יודעת, אבל אני מניחה שיש להם מידע מודיעיני על עברייני מין בארץ, ולכן בכלל לא ברור לצורך מה אנחנו מדברים.
חגית לרנאו: אנחנו מדברים לצורך חקירה משטרתית, תבוא המשטרה ותגדיר בדרכים אחרות מה היא צריכה.
חגית לרנאו: אבל כאן אנחנו לגמרי מבלבלים בין דברים שונים.
חגית לרנאו: כבר יש מרשם עברייני מין, וכל מיני גופים יבואו ויגידו: אנחנו גם צריכים את המידע הזה.
חגית לרנאו: יש מרשם פלילי בארץ.
חגית לרנאו: חוק מניעת העסקת עברייני מין במוסדות מסוימים מפנה למרשם הפלילי, כי המרשם הפלילי זה המקור המעודכן, הידוע, מי יש לו עבירות מיניות ומי לא.
יצחק קדמן: מבחינת הרשעה אין שם כלום על הפרטים- -
תמי סלע: השאלה, מה בדיוק המטרה.
יצחק קדמן: - -הוא רק אומר אם האיש הורשע או לא הורשע.
טל פז-מזרחי: חגית לרנאו, את מבלבלת.
טל פז-מזרחי: החוק למניעת העסקת עברייני מין זו מערכת שונה.
טל פז-מזרחי: זה לא המרשם הפלילי, זו מערכת שונה.
טל פז-מזרחי: יש לה ממשק ששואב, אבל מדובר במערכת שונה שמפיקה אישורים או מניעה להעסקה.
חגית לרנאו: מה מאגר הנתונים הבסיסי?
חגית לרנאו: היא פונה למרשם הפלילי.
טל פז-מזרחי: סיימת?
טל פז-מזרחי: המערכת מאופיינת על-פי העיקרים שקובע החוק: הרשעה בעבירת מין לאחר ה-1 במארס 1998.