GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
תמי סלע: דיונים אחרים אתה לא רוצה לזרז?
דוד רותם: אני רוצה.
תמי סלע: למה רק פה?
תמי סלע: אפשר לבוא ולתקן את הצו של משרד המשפטים, יש דרך לעשות את זה.
דוד רותם: הוא יתקן בנפרד, ומה שהוא לא יתקן פה, הוא יתקן בחוק ההסדרים.
תמי סלע: מבחינת טכניקה חקיקתית, כשיש מסלול לעשות דברים לא באים מתקנים את החוק הפוך.
דוד רותם: זה לא חייב להיות, כי אני מקים פה יחידה מיוחדת, ולגביה אני רוצה לקבוע כללים מיוחדים.
תמי סלע: היחידה היא מחלקה בבית המשפט, זה לא איזה בית דין טריבונל- - -
דוד רותם: נכון, זו מחלקה מיוחדת בבית משפט- - -
לאה רקובר: מתווכחים על הטכניקה או על המהות?
אברהם מיכאלי: על המהות.
דוד רותם: שמת לב שאני מדבר ואת מפריעה לי באמצע הדיבור שלי?
דוד רותם: אני אומנם לא היושב-ראש, אבל עדיין יש לי זכות.
לאה רקובר: אני מתנצלת.
תמי סלע: אחרי שוועדת אור קבעה שסמכות עניינית זה סוג ההחלטות שצריך רשות ערעור, כשבבית משפט לעניינים מינהליים קבעו את זה כהחלטה, כשהוועדה הזאת החליטה שזה לא משהו- - -
דוד רותם: אז ועדת אור קבעה.
תמי סלע: אם רוצים לקבוע שינוי, צריך להסביר למה.
דוד רותם: אני אומר את זה, כי אני רוצה לייעל את הדיון, לכן אני שם הפרדה בין מצב שזה עובר לבית משפט השלום לבין מצב שזה נשאר בבית משפט מחוזי.
דוד רותם: אם זה נשאר בבית משפט מחוזי – לא תהיה בר"ע, אם זה עובר לבית משפט השלום – תהיה בר"ע.
תמי סלע: מה שנמנע פה, שבשאלה אם עניין כלכלי או לא עניין כלכלי יגיעו לעליון וייקבעו איזה הלכות שאמורות להתוות, בשאלת הסמכות, את הדרך.
דוד רותם: יהיו רק באותם מקרים שיחליטו להעביר את זה לבית משפט השלום.
דוד רותם: יהיו גם מקרים כאלה, אני מניח.
אברהם מיכאלי: כרגע ההתלבטות שלנו האם ללכת לפי הכלל - -
תמי סלע: בוא נשמע מה הממשלה אומרת.
אברהם מיכאלי: - - של התיקון הרוחבי, או לחזור לאותה בקשה שכרגע אומרים לנו שתגיע כנראה במסגרת חוק ההסדרים.
תמי סלע: חוק ההסדרים הוא חוק ההסדרים.
אברהם מיכאלי: או כרגע לתת להם, כפי שחבר הכנסת רותם מציע, נבדיל בין בית משפט מחוזי לבית משפט השלום, ששם בעצם ניתן להם לזרום.
אברהם מיכאלי: אני כל הזמן אומר שאני סומך על שופט מחוזי.
אברהם מיכאלי: בלי שהוא עדיין מוגדר כשופט כלכלי, יש לו מספיק קרדיט.
דוד רותם: אדוני סומך על כל השופטים המחוזיים ועל שופטי השלום, אדוני לא יגיד על מי הוא כן סומך.
אברהם מיכאלי: בתיקון המוצע, אני עדיין נותן לשופטי מחוזיים קרדיט מיוחד, כי סך הכול הם באותה דרגה חוץ מההתמקצעות שתהיה, או לא תהיה, בהמשך.
אברהם מיכאלי: מה שחבר הכנסת רותם מציע שנעשה את ההפרדה הזאת ואת רשות הערעור ניתן רק לאלה שיורדו לשלום.
אברהם מיכאלי: נכון, אדוני חבר הכנסת רותם?
אברהם מיכאלי: למי יש הערה?
זוהר גושן: אנחנו בעניין הזה אדישים בין שני הפתרונות, כפוף לזה שזה לא יחול על הפלילי, כי זה המצב ממילא.
דוד רותם: בפלילי אין ערעור ביניים.
לאה רקובר: אם אנחנו משאירים את זה, זה יחול על הפלילי, אנחנו צריכים לדייק בניסוח.
דוד רותם: רבותי, סליחה, בפלילי יש ערעור על החלטת ביניים?
אברהם מיכאלי: אין ערעור ביניים.
לאה רקובר: אם תגיד שזה בשלום, דווקא תקבע את זה בפלילי.
לאה רקובר: אני מסכימה עם הגישה שלך, ומה שאנחנו צריכים לעשות זה, ללכת על-פי השיטה של- - -
זוהר גושן: זה רק הטכניקה.
דוד רותם: רבותי היקרים, אילו הייתי יודע לנסח, או שהייתי עובד במשרד המשפטים, או שהייתי עובד אצל הנסח ולא הייתי הולך להיות חבר כנסת.
אברהם מיכאלי: לגבי פלילי אין מחלוקת.
אברהם מיכאלי: אם צריך לחדד את זה, נחדד את זה.
אברהם מיכאלי: כל העניין הוא באזרחי.
אברהם מיכאלי: מישהו רצה עוד משהו ממשרד המשפטים להעיר?
מרים אילני: אנחנו מסכימים להצעה.
יחזקאל סיבק: אני חוזר על העמדה של לשכת עורכי-הדין שהתנגדה להגבלות על זכות הערעור.
יחזקאל סיבק: זה נכון גם לסעיף הזה.
יחזקאל סיבק: אני רוצה להעיר שגם מבחינת ההיגיון הפנימי של החוק הזה, יש בעייתיות, כי החוק הזה אמור לתמרץ איזה תחום, וזאת הכוונה של יושב-ראש הוועדה ושל ראש הרשות, והתוצאה, ואותה צריך לבחון ולא את המומחיות החלופית, היא שבסוף של ערעור בסמכות עניינית יחזור תיק ויישמע מחדש.
יחזקאל סיבק: השאלה, אם זה מה שרוצים.
יחזקאל סיבק: הרי המערכת רצתה לנקות ולהשאיר בתוכה רק נושאים שהם בתחום ההתמקצעות של אותה מחלקה ולהעיף את כל היתר.
יחזקאל סיבק: התוצאה פה היא תוצאה הפוכה, האינטרס של התיקון מתוך עצמו, האינטרס האינהרנטי של התיקון הוא לסיים את שאלת הסמכות העניינית בשלב הכי מוקדם ולא לחזור לזה יותר,.
יחזקאל סיבק: וזה, מבלי לגרוע מההתנגדות שלנו לכל התיקון, אבל בניתוח הפנימי של התיקון- - -
דוד רותם: ההתנגדות שלכם היא רק בתנאי אם אנחנו נעשה את זה בתל-אביב, אם נעשה את זה בחיפה, ההתנגדות שלכם יורדת.
יחזקאל סיבק: אפשר לפרש את ההתנגדות לכאן ולכאן.
שוני אלבק: הוא אפילו לא מכחיש את זה.
אברהם מיכאלי: ההתנגדות נרשמה כרגע, וכבר עברנו איזה שלב שאנחנו מתקדמים קדימה.
אברהם מיכאלי: אני מבין את ההערה שלך, אבל עם זאת, אם אנחנו עושים את הפשרה הזאת, זה נותן עדיין אפשרות לפתח הלכות בצורה כזאת או אחרת.
יחזקאל סיבק: אני לא מסתכל כרגע על הפיתוח של ההלכות.
יחזקאל סיבק: אנחנו צריכים לעשות סימולציה של ההליך – אין בר"ע, נגמר ההליך, הוגש ערעור, נקבע שהיתה טעות בשאלת הסמכות העניינית, היא נדונה אצל שופט לא מקצועי, וכולנו מעריכים את כל השופטים וכן הלאה, אבל בית המשפט העליון אומר: היה תיקון, אמרו רק שופטים מקצועיים, זה היה צריך להיות עניין כלכלי, חוזר למטה – יישמע מחדש לגמרי הכול?
מרים אילני: איך עושים במשפט פלילי?
יחזקאל סיבק: אבל זו לא המטרה של התיקון הזה.
יחזקאל סיבק: החלטה בשאלת סמכות לא צריכה להיות דוקטורט אין-סופי, וזה הדבר הכי בסיסי.
יחזקאל סיבק: הרי זו שאלת הסוף של הליך.
מרים אילני: אין ספק שהתיקון הזה מוביל לכך שבסוף ההליך, זה יהיה במקרה מאוד קיצוני, שבית המשפט יגיד שאין סמכות ולכן הוא מבטל את פסק הדין.
מרים אילני: אין ספק שהתיקון מוביל לזה.
מרים אילני: בפשרה שחבר הכנסת הציע אין פגיעה כל כך גדולה.
דוד רותם: יחזקאל סיבק, אתה צודק ב-200%, כל החלטה לא צריכה להיות יותר מאשר שני עמודים, לא צריך לכתוב על כל החלטה דוקטורט.
דוד רותם: אבל מה אפשר לעשות, ואני מודה בחטאי, כשיש שופטים שיודעים שיש דיון בוועדה לבחירת שופטים, מתחילים לשלוח לי ארגזים עם פסקי דין מלומדים שלהם, ואני מגלה להפתעתי שופטים בבית משפט שלום שעל פגיעה של 120,000 שקלים במקרים עונשיים כותבים פסק דין של 80 עמודים.
אברהם מיכאלי: 120 עמודים.
תמי סלע: אם אפשר, שתי הצעות בהקשר הזה.
תמי סלע: כפי שכרגע הסעיף מוצע, הרי גם אם בבית משפט שלום נטענת טענה על-ידי הצד השני, שהעניין הוא עניין כלכלי, וזה היה צריך להיות במחוזי, לא תינתן רשות ערעור על החלטה כזאת.
תמי סלע: ואני חושבת שלפי אותו היגיון גם במצב הזה רוצים לאפשר את רשות הערעור.
אברהם מיכאלי: למשל, אם זה עובר למחוזי?
מרים אילני: אם זה במחוזי, אין רשות ערעור.
תמי סלע: ההליך הוגש לבית משפט שלום, הצד השני טוען שמדובר על עניין כלכלי, ולכן אין סמכות, וזה היה צריך להידון בבית משפט מחוזי.
מרים אילני: השלום מקבל את עמדתו או לא מקבל?
תמי סלע: כרגע, לפי ההחלטה פה, לא משנה מה החלטת בית משפט השלום, אין אפשרות להעביר.
דניאל רימון: רק החלטה שהדבר אינו מהווה עניין כלכלי אשר מורידה את העניין לשלום.
מרים אילני: אם השלום יחליט שזה אצלו, יהיה אפשר לערער על זה.
מרים אילני: אם השלום יחליט שזה עולה למעלה, אי-אפשר לערער על זה.
תמי סלע: זאת אומרת, שהעניין לאו דווקא יעבור, אלא יידון בבית משפט השלום.
תמי סלע: עוד הצעה.
תמי סלע: כפי שקבענו לגבי התובענות הייצוגיות, הוספנו שם מנגנון שמאפשר לבית המשפט, במקרה שהוא חושב שיש הצדקה, כי יש פה איזו הלכה שחשוב שהיא כן תגיע לבית המשפט העליון, להעביר הליך במקרים חריגים, מסוימים, כמו שיש לגבי בית משפט לעניינים מינהליים.
דוד רותם: להעביר הליך מאין לאן?
תמי סלע: להעביר את ההליך לדיון בבית המשפט העליון אם הוא חושב שהנושא הוא כזה שמצדיק - -
אברהם מיכאלי: אם אלה נסיבות מאוד מיוחדות, קבענו שם איזה חריג.
תמי סלע: - - שתיקבע הלכה באותו עניין.
תמי סלע: וגם בעניינים האלה יכולים להיות- - -
דוד רותם: יש תיק מאוד מסובך, מאוד חשוב שתיקבע בו הלכה, משהו מיוחד.
דוד רותם: הוא מעביר את התיק כולו לבית המשפט העליון?
אברהם מיכאלי: רשות ערעור לגבי הכרה אם זה ייצוגי או לא ייצוגי.
תמי סלע: את ההשגה על ההחלטה של המחוזי.
דוד רותם: בית משפט יהיה מוסמך להחליט לתת רשות ערעור או לא?
תמי סלע: רק אם זה עניין כלכלי או לא עניין כלכלי, במקרה שהוא חושב שעלתה פה שאלה שמצדיקה הלכה בבית משפט עליון, שתהיה לו האפשרות להעביר את זה לשם, שזה לא יישאר לעד ברמת בית משפט מחוזי.
מרים אילני: תמי סלע, אנחנו מדברים על סמכות עניינית, אנחנו לא מדברים על הלכות ברומו של עולם.
דוד רותם: אם הוא קובע הלכה אם זה כן כלכלי או לא כלכלי, בסופו של דבר מישהו יערער.
דוד רותם: זה לא חייב להיות בבר"ע.
דוד רותם: ייגמר הדיון, מישהו יערער, ואז יקבעו הלכה.
דוד רותם: חבר'ה, בית המשפט העליון עמוס באופן לא יאומן, תלכו לשם פעם ותראו את ארגזי התיקים ששוכבים ליד הלשכות של השופטים.
דוד רותם: אנחנו הורגים גם את המערכת וגם את החקיקה.
תמי סלע: זו לא בעיה שקשורה דווקא לחוק הזה.
דוד רותם: אני מסכים שהיא לא קשורה רק לחוק הזה, אבל בכל מקום שאני אוכל לעצור אותה, אני אעצור אותה.
אברהם מיכאלי: רבותי, הערות נוספות.
יעל טבק: רציתי להסב את תשומת לבכם לפתרון המוצע על-ידינו.
יעל טבק: בשבוע שעבר גם פורסמה באתר חוות הדעת שלנו בנושא – ערעור מול נשיא בית המשפט המחוזי, מעין הליך מהיר.
יעל טבק: אנחנו מציעים שהצדדים יגיעו עם חוות דעת שמסבירה.
יעל טבק: במקום לבוא עם ערמות של תיקים, כל אחד עם חוות דעת שמסבירה למה המקרה כן או לא כלכלי, ונשיא בית המשפט המחוזי יחליט בנושא וייתן טווח של 21 יום, ואז לכולם, בלי יוצא מן הכלל, יש עדיין אפשרות ערעור.
יעל טבק: זו ההערה האחרונה ממש לפני סעיף 96.
דוד רותם: ילכו לנשיא בית המשפט ואחר-כך, עליו יערערו או לא יערערו?
יעל טבק: לא.
יעל טבק: זו תהיה זכות הערעור, לנשיא בית המשפט המחוזי.
יעל טבק: זה יהיה לכולם, זריז, על בסיס חוות דעת.
אברהם מיכאלי: יכול להיות שנצטרך לחשוב על זה במסגרת הדיון הכוללני שנדון בעניינים של צמצום הלחץ במערכת, אבל לא בחוק הספציפי הזה.
אברהם מיכאלי: רבותי, סעיף 78, אנחנו הולכים על הפשרה שעשינו כרגע, שבית משפט מחוזי נשאר בלי בר"ע ולגבי הורדה לשלום כן יש זכות בר"ע.
אברהם מיכאלי: כמובן, זה לא חל על תיקים פליליים.
אברהם מיכאלי: התקדמנו הלאה.
אברהם מיכאלי: סעיף 96.
תמי סלע: 96 זו אותה הוראה, בהתאמה לגבי החלטות של רשם, שגם הוא מוסמך להחליט לגבי הסמכות.
תמי סלע: צריך יהיה להתאים את זה.
יחזקאל סיבק: ב-96(ב1), אם, נניח, יש החלטה של רשם שלום, רשם שלום יחליט?
מרים אילני: אם הוא מחליט שזה נשאר בשלום, יהיה על זה ערעור.
מרים אילני: אם הוא מחליט שזה עולה למחוזי, לא יהיה על זה ערעור.
יחזקאל סיבק: כתוב "עניין מסוים הוא עניין כלכלי".
אברהם מיכאלי: אותו עיקרון שקבענו כרגע יחול גם על החלטות רשם.
יחזקאל סיבק: דבר ראשון, יש פה שאלה של הגדרות.
יחזקאל סיבק: החלטת רשם בשלום היא ערעור בזכות, עד כמה שאני זוכר.
יחזקאל סיבק: מדויק?
יחזקאל סיבק: נתן רשם החלטה, מאיפה מגיעה רשות ערעור לשלום?
יחזקאל סיבק: ממתי יש רשות ערעור בשלום על החלטת רשם?
מרים אילני: הערה נכונה מבחינת הנוסח.
מרים אילני: זו לא רשות, הוא צודק, זו זכות.
מרים אילני: החלטת הרשם היא בזכות.
מרים אילני: הערה נכונה, נתקן את הנוסח.
אברהם מיכאלי: רבותי, העיקרון יהיה אותו עיקרון.
אברהם מיכאלי: אם צריך לתקן את הנוסח, נתקן את הנוסח.
אברהם מיכאלי: בעיקרון, גם החלטת רשם, צריך לטפל בה בהתאם לכללים.
אברהם מיכאלי: סעיף 11 זה סעיף סמכות.
תמי סלע: הסעיף של התחילה והוראת מעבר, אני חושבת שנסיים קודם את כל התיקונים העקיפים, ואז נחזור לתחילה.
אברהם מיכאלי: בואי נעבור על זה.
תמי סלע: התיקונים העקיפים הם נגזרים מהתיקונים המהותיים.
תמי סלע: אין שם עניינים מהותיים, ואנחנו נעבור עליהם.
תמי סלע: בסעיף 12 לחוק בית משפט לעניינים מינהליים, סעיף קטן (ב), הסעיף שקובע את ההגדרה של מהי החלטה אחרת, והחלטה אחרת היא החלטה שעליה יש רשות ערעור היום בבית משפט לעניינים מינהליים, ופה באמת בפסקה (3א) שם נכנסה החלטה- - -
אברהם מיכאלי: מה שהחלטנו כרגע זה יהיה חריגה.
יחזקאל סיבק: יש לי שוב הערת ניסוח.
יחזקאל סיבק: הסעיף דווקא מנוסח יפה בהגדרה של החלטה אחרת, והוא לא מפנה לסעיפים.
יחזקאל סיבק: הוא כותב אילו החלטות הן החלטה אחרת.
יחזקאל סיבק: החריג היחיד זו התוספת שמוספת עכשיו, שהיא לא ההגדרה של מה העניין, אלא הפניה לסעיף שאתה צריך ללכת לאותו חוק ולהתחיל לדפדף.
יחזקאל סיבק: פשוט לעשות התאמה, גם מבחינת הניסוח הפנימי של הסעיף וגם מבחינה עניינית.
אברהם מיכאלי: לכתוב את התוכן ולא להפנות לסעיף.
יחזקאל סיבק: כן, בדיוק כמו שכתוב בכל יתר הסעיפים הקטנים של סעיף קטן (ב).
אברהם מיכאלי: מקובל.
אברהם מיכאלי: זה הגיוני?
תמי סלע: אפשר לנסח את התוכן, אבל צריך גם להפנות לסעיף במקרה הזה.
אברהם מיכאלי: אין בעיה ולפרט את התוכן.
יחזקאל סיבק: למשל בסעיף 3(ו) יש דוגמה לזה.
יחזקאל סיבק: סעיף 3(ו) הוא דוגמה למעורב.
תמי סלע: בתוספת הראשונה לחוק בתי המשפט לעניינים מינהליים, כל הנושא של חברות לתועלת הציבור, שהוא לא עניין כלכלי, אבל הוא כן מועבר.
תמי סלע: כלומר, עתירות על החלטות רשם החברות בעניינים שנוגעים לחברות לתועלת הציבור, יידונו בפני בית משפט לעניינים מינהליים, בדיוק כמו שהיום עתירות על החלטות של רשם העמותות, שזו מטריה מאוד דומה, ולכן זה גם הוסף לפרט שהיום הוא עמותות, והוא יהיה, לפי התיקון, עמותות וחברות לתועלת הציבור.
תמי סלע: זה סעיף שהיום נמצא בחוק החברות, ומדבר על מנגנון הערעור על החלטות של רשם החברות ורשם ההקדשות, ועכשיו הוא עובר ממש באותו נוסח לכאן, לפסקה 2 – "החלטה של רשם החברות רשם ההקדשות לפי חוק החברות- - -, הנוגעת לחברה לתועלת הציבור, למעט החלטה של רשם ההקדשות להגיש בקשות לפי חוק החברות לבית המשפט כדי שיכריע בעניין ושיידונו בבית משפט, לרבות לעניין פירוק וכן החלטה לעניין אישור עסקאות ולפי סעיף 345יב לחוק החברות ולעניין התראות לפירוק לפי סעיף 345יט לחוק החברות.
תמי סלע: " אני מפנה לעמוד שתראו את הסעיף שמוחקים, עמ' 11.
תמי סלע: יש שם את סעיף 345כה, סעיף בחוק החברות, שמוחקים אותו.
אברהם מיכאלי: יש התנגדות?
תמי סלע: תיקונים בחוק ניירות ערך.
תמי סלע: רוב התיקונים אלה מחיקות של המלה "מחוזי".
אברהם מיכאלי: כי כרגע יש בית משפט מיוחד.
תמי סלע: כך זה בסעיף 36ג, ב-38(ב).
תמי סלע: סעיף 47 זה סעיף שמדבר על ערעור ועתירה על החלטות הבורסה.
תמי סלע: יש פה תיקון אחד, דיברנו עליו אתמול והוסכם.
תמי סלע: סעיף קטן (א) אומר "הרואה עצמו נפגע על ידי החלטת הבורסה בשיפוט משמעתי, רשאי לערער על כך לבית המשפט המחוזי".
תמי סלע: זה סוג החלטה שהיא לא בבית משפט מינהלי, אלא בבית משפט מחוזי רגיל, כלכלי.
תמי סלע: סעיף קטן (ב) מדבר על החלטות אחרות של הבורסה, והן הולכות למחלקה הכלכלית, שהיא גם דנה בעניינים מינהליים.
תמי סלע: פסקה (2) בסעיף קטן (א), נכנסת לפסקה (ב), ולכן היא מיותרת.
תמי סלע: עברנו על זה וראינו שהפסקה מיותרת, ולכן אפשר למחוק אותה.
אברהם מיכאלי: יש לכם הערות.
אברהם מיכאלי: מסכימים?
אברהם מיכאלי: למישהו יש הערות?
אברהם מיכאלי: סעיף 52יח.
דוד רותם: מי כתב את סעיף 52יח?
דוד רותם: אני לא מבין, אתם מתקנים פה תיקונים מהותיים בחוקים כבדרך אגב.
דוד רותם: עם כל הכבוד, אני מוכרח לומר לכם- - -
אברהם מיכאלי: בוא נסביר קודם מה דורשים.
תמי סלע: גם היום הסעיף אומר שאם בית משפט קיבל עתירה על החלטה בעניין עיצום כספי שהמשמעות שלה שצריך להחזיר לעותר את מה שהוא שילם, אז מחזירים את זה בתוספת הפרשי הצמדה ורבית, ופה מתאימים את זה למנגנון.
דניאל רימון: אין הכרח שזה יהיה כאן.
דניאל רימון: כיוון שבמקביל אנחנו מטפלים בחוק לאכיפה מינהלית, אם אתם רואים מניעה, אפשר לקבוע את זה שם.
דניאל רימון: בכל מקרה, זה תיקון שבא להקל עם ציבור המפרים, שבמקרה שהם כבר הגישו ערעור- - -
דוד רותם: זה נהדר, אבל אני לא מרגיש שזאת הכתובת הטבעית, כי אין לי מושג על מה מדובר בסעיף הזה.
דוד רותם: ומכיוון שעוד לא התמקצעתי במחלקה הכלכלית, אני לא מבין על מה אתם מדברים.
גד סואן: ניהול הליכי אכיפה.
אברהם מיכאלי: במסגרת חוק האכיפה שאתם כרגע מקדמים 52יח כרגע יורד?
מרים אילני: נעביר את זה לחוק אכיפה משלימה.
תמי סלע: ב-56ד – המילה "מחוזי" יורדת.
תמי סלע: תיקונים בחוק השקעות משותפות בנאמנות.
תמי סלע: גם כאן מדובר על מחיקה של הוראות שקובעות היום את הערעור לבית משפט מחוזי, ועכשיו אין בהן צורך.
דוד רותם: כתוב פה "הגדות וסעיפים שיימחקו: בסעיף ההגדרות - 'בית המשפט' - בית המשפט המחוזי בירושלים".
דוד רותם: זה נמחק?
דוד רותם: בסעיף 6, מה נמחק?
תמי סלע: זה רק המחיקה של סעיף קטן (ג).
דוד רותם: כבר חשבתי שאתם מכניסים מה יהיה בקרן, כן יהיה שם מתאים, לא יהיה שם מתאים.
תמי סלע: יש בחוק את סעיף 95, בהמשך נראה אותו, הוא כולו נמחק.
תמי סלע: הוא הקובע את הערעור על החלטות בעניין השקעות לפי החוק הזה, החלטות של הרשות בעניין קרנות.
תמי סלע: ובסעיפים עצמם, שבהם נזכרת זכות הערעור או רשות הערעור והפניה לסעיף הזה, נמחקים הסעיפים הרלוונטיים.
דוד רותם: "על החלטת הרשות לפי סעיף קטן (ב) רשאי מנהל הקרן לערער ויחולו הוראות סעיף 95", למה זה צריך להימחק?
מרים אילני: עכשיו הכול עובר למחלקה הכלכלית.
תמי סלע: עכשיו זו גם עתירה מינהלית ולא ערעור.
דוד רותם: כשאני מוחק את זה מהחוק יבוא שופט, ויש כאלה, שופטים מהטובים, שיגידו שהעובדה שמחקו את זה בחוק, הכוונה היא שאין יותר ערעורים על זה ואין עתירות ואין כלום.
דוד רותם: הפכו את ההחלטה שלו לסופית.
מרים אילני: יש חוק בתי המשפט, שקובע שיש עתירה ספציפית על ההחלטות האלה.
תמי סלע: קבענו שכל החלטה של הרשות לפי החוקים יש עליה עתירה.
תמי סלע: כך גם בסעיף 9(ב).
אברהם מיכאלי: כל התיקונים: 6, 9, 13, הפתרון בחוק בתי המשפט.
תמי סלע: 23 ח - נמחק כולו, כי כל מה שהוא קובע זה הרשות לערער.
תמי סלע: 25(ד), 27(ג) כנ"ל, גם 28 בסיפה, 29(ו), 34(ג), 35(ב), 48(ד), 72(ח), 73(ד) בסיפה, 78(ז) בסיפה, סעיף 95 כולו שקובע את נוהל הערעור.
תמי סלע: אני רק אציין שהיה פה נוהג שבית המשפט יכול למנות לעצמו יועץ, משהו שאני מניחה שלא נעשה בו שימוש.
אברהם מיכאלי: כי כל השופטים הם יועצים לעצמם.
תמי סלע: היום יהיו שופטים מומחים, לפחות במחלקה הכלכלית בתל-אביב, אז הצורך הזה- - -
יחזקאל סיבק: למה בדיוק להוריד?
אברהם מיכאלי: שם השופט היה זכאי לקבל יועץ נראה במסגרת חוסר ההתמקצעות.
אברהם מיכאלי: עכשיו, כרגע, המקצוענים הם היועצים לעצמם.
דוד רותם: לא צריך יועצים לשופטים.
מרים אילני: יש פה עוד שינוי, תמי סלע, שהוא לטובת העותר, שהעתירה היא בזכות ולא ברשות.
מרים אילני: כאן צריך רשות של בית המשפט והעתירה היא בזכות.
אברהם מיכאלי: אגב, אותו תקן שמתפנה, של היועץ, למה מעבירים אותו?
מרים אילני: לא היה יועץ, אז אין תקן.
דוד רותם: אנחנו ממנים במקום זה שופטים.
תמי סלע: בסעיף 117(ג) יש גם התאמה, אבל גם שינוי קטן.
תמי סלע: היום, הסעיף אומר שניתן לערער, זה באמת מוחקים, וגם אומר "אין בערעור כדי לעכב את תשלום הקנס זולת אם בית המשפט הורה אחרת".
תמי סלע: בסעיף קטן (ג) החדש מוצע "אין בהגשת עתירה על דרישה לתשלום קנס אזרחי, כדי לעכב את תשלום הקנס" – ופה יש שינוי – "אלא אם כן הסכים לכך יושב ראש הרשות או הורה בית המשפט אחרת".
דוד רותם: אלא אם כן הסכימה לכך הרשות, לא יושב-ראש הרשות.
תמי סלע: זה שינוי לעומת הדין הקיים.
תמי סלע: היום זה רק אם בית משפט הורה אחרת.
דניאל רימון: בתיקון שהזכרתי קודם לכן, שנידון עכשיו, אנחנו מאשרים שמי- - -
דוד רותם: צריך להיות הרשות ולא יושב-ראש הרשות.
מרים אילני: גם את הסעיף הזה נעביר לאכיפה משלימה מאותה סיבה.
מרים אילני: גם התיקון הזה מתאים להיות באכיפה משלימה ולא כאן.
מרים אילני: זו אותה הערה.
אברהם מיכאלי: "הסכימה לכך הרשות" זה כולל גם יושב-ראש, לא?
זוהר גושן: כשאומרים "רשות" זה תמיד מעורר שאלה אם זה היושב-ראש, כלומר, ההנהלה, או שזה המליאה.
תמי סלע: זה הנוסח שיש היום לחוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות.
דניאל רימון: חוק השקעות משותפות בנאמנות הוא החוק הראשון מבין שלושת החוקים שהרשות מופקדת עליהם, שבו נקבעה סמכות הרשות להטיל עיצום כספי.
דניאל רימון: בזמנו, בהתאמה לחקיקת בכר בכללה, הסמכות ניתנה לאדם אחד, שהוא יושב-ראש הרשות.
דניאל רימון: אנחנו היום, בחוקים האחרים, שמוכנס בהם ההסדר לאחר מכן, וגם באכיפה המינהלית, מתכוונים לתקן גם את הסעיף הזה ורוצים שהסמכות תהיה של מליאת הרשות, כלומר, של הרשות בכללה.
דניאל רימון: כל אימת שזה נשאר היושב-ראש, הגורם שמחליט על הטלת העיצום הוא גם זה שיחליט על העיכוב, זה לא יעבור למליאה רק בשאלת העיכוב.
דוד רותם: אתם רוצים שזה יישאר פה או להעביר את זה לאכיפה?
דניאל רימון: אנחנו יכולים גם להעביר את זה לאכיפה המינהלית, אבל אפשר שזה יישאר פה.
דוד רותם: תעבירו לאכיפה.
תמי סלע: בכל אופן, צריך לתקן את הסעיף, משום שהיום הוא מדבר על ערעור ומפנה לסעיף 95.
מרים אילני: סעיף קטן (ג), צריך למחוק.
דוד רותם: את המקטע הרלוונטי נתקן.
תמי סלע: נשאיר את זה כמו היום בלי לעשות תיקון, כלומר, רק אם הורה בית המשפט, ואת התיקון, מה שאתם רוצים להוסיף לגבי סמכויות של יושב-ראש הרשות, לעכב את זה, תעשו ב-- -
אברהם מיכאלי: מה אושר כרגע?
תמי סלע: זה יהיה הן בהגשת עתירה על דרישה לתשלום קנס- - -
דוד רותם: אין שינוי בסעיף קטן (ג).
דוד רותם: בקיצור, משאירים אותו כמו שהוא.
תמי סלע: צריך לשנות, כי היום הוא מדבר על ערעור ועל סעיף 95.
דוד רותם: רק העניין של הערעור.
תמי סלע: צריך להגיד "אין בהגשת עתירה על דרישה לתשלום קנס אזרחי" – כי עכשיו זה עתירה – "כדי לעכב את תשלום הקנס האזרחי, אלא אם כן בית המשפט הורה אחרת".
תמי סלע: זה תואם את מה שיש היום בחוק.
תמי סלע: סעיף קטן (ד) הוא בדיוק זהה לסעיף שקודם החלטתם לגביו שהוא יהיה במסגרת האכיפה המינהלית.
תמי סלע: זאת אומרת, צריך רק לתקן במקום "התקבל ערעור" שיהיה "החליט בית המשפט לקבל עתירה".
תמי סלע: זה התיקון היחיד.
דניאל רימון: בסדר.
תמי סלע: בסעיף 129, זו רק מחיקה של סעיף קטן (ג).
תמי סלע: תיקונים בחוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות.
תמי סלע: יש פה כמה תיקונים.
תמי סלע: בסעיף קטן (א)- - -
אברהם מיכאלי: למה תוספת של "קנס אזרחי"?
דוד רותם: הגברת אילני, זה לא צריך ללכת לאכיפה?
מרים אילני: שוב, נעביר גם את זה.
תמי סלע: יש פה גם עניינים שצריך לתקן – עתירה וערעור.
תמי סלע: תהיתי למה בכותרת רציתם לקרוא לזה "עיצום כספי" כשבתוך הסעיף עצמו מדובר על קנס אזרחי.
תמי סלע: נכון שמדובר על כלים דומים, אבל בכל זאת- - -
דניאל רימון: הכוונה היתה ליישר הכול לעיצום כספי שהוא על הפרת הוראה גם שהיא לא תחליף לעבירה פלילית, לכן מכנים את זה "עיצום כספי" בחקיקה מתקדמת, אבל גם כאן נעביר לאכיפה מינהלית.
תמי סלע: זה לא מתאים לחוק הזה.
תמי סלע: נעשה רק את התיקונים שנגזרים מכך שהערעור הפך לעתירה.
מרים אילני: בסדר גמור.
אברהם מיכאלי: משאירים כאן את התיקון או מעבירים?
תמי סלע: רק ברמה שצריך להחליף ערעור לעתירה.
מרים אילני: רק את המונחים.
תמי סלע: בחוק החברות ההגדרה "'בית המשפט' – בית משפט מחוזי" תימחק.
תמי סלע: גם סעיף 45 שקובע את הערעור על החלטות הרשם יימחק.
תמי סלע: היום זה קבוע בחוק בית המשפט, שעל החלטות הרשם יש עתירה מינהלית למחלקה הכלכלית.
תמי סלע: וסעיף 198, שעוסק באישור תביעה נגזרת, עצם הסמכות לדון בכך תהיה רק לבתי המשפט המחוזיים, ולכן לא לבית המשפט שלו הסמכות לדון בתובענה כי הסמכות תהיה למחוזי.
תמי סלע: 345כה – ראינו קודם.
תמי סלע: סעיף 359 זה ערעור על החלטת רשם בעניין עיצום כספי.
תמי סלע: ככלל היא תהיה למחלקה הכלכלית, ככל שזה נוגע לחברות רגילות שזה עניין כלכלי, אבל לגבי חברה לתועלת הציבור, שזה לא עניין כלכלי, יישאר הדין הקיים, וזה ערעור לבית משפט השלום.
תמי סלע: אין שינוי בדין הקיים.
תמי סלע: עוד תיקון עקיף אחד שמופיע במסמך המצורף ולא במסמך הגדול זה בסעיף 353(א) לחוק החברות, סעיף חדש יחסית, שקובע שאם הוגשה לבית המשפט תביעה על-ידי חברה או חברת חוץ, כל תביעה שהיא, שחברה או חברת חוץ מגישה, זה יכול להיות גם לבית משפט שלום, לפי התביעה הרלוונטית.
יחזקאל סיבק: בסעיף 198, תביעה נגזרת טעונה אישור בית המשפט.
יחזקאל סיבק: לסעיף 1 לחוק החברות, יש לו הגדרה של בית משפט.
מרים אילני: אנחנו מוחקים.
דניאל רימון: תראה למעלה באותו עמוד.
מרים אילני: האמת, שזה לא מחוק, אז זה קצת מטעה.
אברהם מיכאלי: סעיף ההגדרות נמחק.
אברהם מיכאלי: אם צריך לחדד – נחדד.
אברהם מיכאלי: בסעיף 198 מחקו "בית המשפט".
יחזקאל סיבק: מחקו את סעיף קטן (ג), אבל סעיף קטן (א) משתמש במונח "אישור בית המשפט".
יחזקאל סיבק: בית המשפט מוגדר בסעיף 1, סעיף ההגדרות של החוק- - -
דוד רותם: ההגדרה נמחקה.
תמי סלע: ההגדרה תימחק, ואז מה שיישאר זה הסעיפים בחוק בתי המשפט שאומרים, שההליך לפי חוק החברות הוא בסמכות בית משפט מחוזי, או עניין כלכלי, תלוי לפי ההגדרה.
תמי סלע: בסעיף 353א יש פרוצדורה שבית המשפט רשאי, לבקשת נתבע, להורות כי חברה תיתן ערובה לתשלום הוצאות הנתבע אם יזכה בדין.
תמי סלע: זה בתביעה של חברה או של חברת חוץ.
תמי סלע: כדי להבהיר שמדובר פה על אותו בית משפט שאליו הוגשה התביעה, וכדי שלא יהיה בלבול עם ההוראות לגבי הסמכות העניינית של בית משפט מחוזי מוצע כאן להוסיף "רשאי בית המשפט שהתביעה הוגשה בפניו".
תמי סלע: זה בעצם דומה לסעיפים 6 ו-7 לעניין הרמת מסך, שאמרנו שכל ההליך מתברר בפני בית המשפט שהתביעה נמצאת בפניו.
תמי סלע: ובעצם צריך למעט את הסעיף הזה, מרים אילני, גם בסעיפים שמגדירים את הסמכות של בית משפט מחוזי, הליך לפי חוק החברות, כמו שמיעטנו את 6 ו-7, כלומר, בסעיף 40 עצמו.
מרים אילני: אולי גם ב-6 ו-7 נכתוב שזה בית משפט שאליו הוגשה התביעה, נעשה אותו דבר.
תמי סלע: אותו דבר ב-6 ו-7.
יחזקאל סיבק: למה לא לעבוד הפוך, להשאיר את ההגדרה בסעיף 1 ולהרחיב אותה לתיקון, ל-40א?
יחזקאל סיבק: את מוציאה מהחוק הזה משהו שהיה מאוד מרכזי בו.
תמי סלע: יש סעיף שמגדיר את הסמכויות של בית משפט מחוזי, הוא הסעיף בחוק בתי המשפט.
יחזקאל סיבק: כשניסחו את חוק החברות, כל 700 הסעיפים שיש פה, ועוד סעיפים, כולם יוצאים מנקודת מוצא שהגדרנו, מהו בית המשפט.
יחזקאל סיבק: עכשיו את עושה שינוי בהגדרה מהו בית המשפט, והגדרת את זה בחוק בתי המשפט.
יחזקאל סיבק: כל מה שצריך לעשות זה, את ההתאמה להגדרות פה, אחרת אני לא יודע מה תהיה התוצאה פה.
יחזקאל סיבק: צריך לחרוש את החוק הזה.
דוד רותם: לא יצטרכו לחרוש את החוק, יצטרכו ללכת לחוק בתי המשפט.
מרים אילני: הקונספציה היא, שחוק בתי המשפט קובע את הסמכויות.
מרים אילני: זה שבכל חוק קבעו פה ושם סמכויות ספציפיות, זה לא המצב- - -
יחזקאל סיבק: זה לא פה ושם.
יחזקאל סיבק: כל חוק מהותי שעסק בתחום קבע מי בית המשפט המוסמך.
מרים אילני: לפעמים כן ולפעמים לא.
דניאל רימון: חוק הייעוץ – לא, חוק השקעות – כן.
תמי סלע: רוב החוקים לא קובעים איזה בית משפט הוא המוסמך.
אברהם מיכאלי: רבותי, מכיוון שהנושא הזה הוא חוק ספציפי, נשאיר את זה שם בינתיים לגבי התוספת.
אברהם מיכאלי: סעיף 6 ו-7 אמרת?
מרים אילני: נתקן באותה מידה.
דוד רותם: מה עוד נשאר לנו?
אברהם מיכאלי: מה נשאר לנו עכשיו כדי לנקות את השולחן?
תמי סלע: יש כמה עניינים לנקות בחוק בתי המשפט.
תמי סלע: עניין אחד שלא קיבלנו עליו תשובה סופית, לגבי סמכות שופט לסיים דיון.
תמי סלע: תיקון בסעיף 15 שהצענו, והצענו גם לגבי שופט המחלקה הכלכלית וגם לגבי שופט בית משפט לעניינים מינהליים, ולגבי שניהם מתעוררת אותה בעיה, שאם מסתיימת הקדנציה שלהם, אנחנו רוצים שתהיה להם סמכות לסיים את הדיון בתיקים.
תמי סלע: רצינו להחיל את זה גם על שופט בית משפט לעניינים מינהליים.
אברהם מיכאלי: הוא מקווה שהוא יכול לסיים.
אברהם מיכאלי: דיברנו על זה, רציתם לשקול.
אברהם מיכאלי: מה יש לכם לשקול?
לאה רקובר: מה שהטריד אותנו, שההוראה הזאת היא הוראה כללית, ועכשיו כשאנחנו נותנים הוראות ספציפיות לגבי שופט מינהלי, שופט בית משפט כלכלי, עלולה להיווצר סיטואציה, למשל, כמו בדוגמה שהבאתי לך לגבי שופט עמית, שזה לא בדיוק אותו דבר.
לאה רקובר: פירשנו את סעיף 15 כמאפשר.
לאה רקובר: לי אין בעיה שנחיל את זה על שופטי בית משפט לעניינים מינהליים, אבל עדיין אני סבורה, ואני מקבלת את התיקון של הוועדה, שבכלל אין צורך.
דוד רותם: גמרנו, תוקן, חבל על הזמן.
דוד רותם: הגברת רקובר, אין לך בעיה עם הסעיף, נכון?
לאה רקובר: אני חושבת שההערה נכונה.