GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חלאד זועבי: כשדיבר מישהו כאן על הצלחת המחוז, חברי, עורך דין דורון ברזילי צחק.
חלאד זועבי: אדוני, המחוז שלי, בכסף הקטן שיש לנו, אנחנו עושים הרבה פעילויות.
חלאד זועבי: אנחנו לא עושים כנסים באילת, אנחנו לא עושים ימי ספורט וימי כיף.
חלאד זועבי: אנחנו עושים הרבה דברים לכל החברים.
חלאד זועבי: לכן אני אומר שמה שקורה פה עכשיו – אני שמעתי יותר מפעם אחת שלפי דעתם של חבריי במחוז תל-אביב, לא צריך מחוז צפון.
חלאד זועבי: חד וחלק, לא צריך מחוז צפון.
חלאד זועבי: למה?
חלאד זועבי: אני לא ידוע.
חלאד זועבי: פשוט מאוד, תארו לעצמכם מצב כזה שבו יעבור החוק הזה.
חלאד זועבי: כל רוב קואליציוני, ולו הקטן ביותר, של שתי סיעות או שלוש סיעות, ברוב של אחד הוא יכול לקבוע מה הגורל של מחוז דרום, מה הגורל של מחוז צפון.
חלאד זועבי: הוא יכול לקבוע אם נמשיך להתקיים או לא נמשיך להתקיים.
חלאד זועבי: זה המצב שהחוק הזה רוצה בו.
חלאד זועבי: לכן אני חושב שצריך להוריד את החוק הזה מסדר היום.
רחל בן ארי: אני חושבת שההצעה פוגעת פגיעה גסה מאוד בבחירה הישירה.
רחל בן ארי: אני יכולה להבין שבמשטר דמוקרטי פוגעים לפעמים בבחירה הישירה כדי דווקא לעזור לאוכלוסיות יותר חלשות או נטולות כוח פוליטי שבשל כמותן אינן יכולות להשיג את ההישגים.
רחל בן ארי: אני מתקשה מאוד להבין וצר לי עוד יותר שזה בא מאיזו יוזמה, לפחות מאחורי הקלעים, של לשכת עורכי הדין, שהפגיעה בבחירה הישירה ובדמוקרטיה נועדה להעניק עוד יותר כוח למי שממילא יש לו את הכוח מעצם היותו גדול.
עמיר פרץ: מקלב, אל תיתן ידך לפגוע בפריפריה.
עמיר פרץ: אני רואה שמטעים אותו.
דוד רותם: אף אחד לא מטעה אותו.
רחל בן-ארי: ב-100% בחירה ישירה ממילא ניתן כוח לאוכלוסייה שהיא רוב בלשכה, רוב גדול.
רחל בן-ארי: זה לא סוד שקרוב ל-70% מעורכי הדין במדינה שייכים למחוז תל-אביב.
רחל בן-ארי: אבל, אם משריינים מספר חברים משמעותי כנציגים במוסדות הלשכה, מעבר לאותם אלה – אני מרגישה שאני מדברת לעצמי.
דוד רותם: את רוצה לסיים לדבר, דברי.
דוד רותם: אם אתה מרגישה שאת לא מדברת לאף אחד, את יכולה להפסיק.
רחל בן-ארי: אם באמת סקטור אוכלוסייה מסוימת ממחוז תל-אביב חושבת שהיא נפגעת בשל היותה מחוז תל-אביב ורוצה ללכת לבחירות תחת דגל של תקציב כזה או אחר או איזה דגל שמייחד את האוכלוסייה של מחוז תל-אביב, לא מפריע לה שום דבר כיום והיא בעצם היחידה שיכולה להקים סיעה ארצית שזה יהיה הדגל שלה.
רחל בן-ארי: אם באמת יהיה לזה ביקוש ואנשים יבחרו ותכניס מנדטים, היא תכניס מנדטים.
רחל בן-ארי: דרך אגב, זה רק יכול לקרות למחוז תל-אביב כי כל אחד מהמחוזות האחרים הוא כל-כך קטן שגם אם יש לו איזה אג'נדה מחוזית, אין לו שום סיכוי להכניס ולו מנדט אחת לרשימה ארצית, גם בגלל אחוז חסימה וגם בגלל עצם יחסי הכוחות.
דוד רותם: את חוזרת על מה שאמרו כבר.
רחל בן-ארי: אני לא חוזרת.
דוד רותם: את כן חוזרת ואני מתכוון לקרוא את החוק.
דוד רותם: אני אגמור את החוק הזה לפני 15:55.
רחל בן-ארי: אני ביקשתי לדבר דקה.
דוד רותם: את חוזרת על מה שאחרים אמרו.
רחל בן-ארי: אני מבינה שאולי זה לא כל-כך נעים מה שאני אומרת, אבל אני מבקשת שתינתן לי הזכות לדבר.
דוד רותם: אבל החברים שלך כבר אמרו את הדברים ואני לא אתן לבזבז זמן.
רחל בן-ארי: הם לא אמרו את הדברים האלה.
רחל בן-ארי: אני מבקשת, בנוסף, להפנות תשומת לבכם לחוות הדעת של היועץ המשפטי, מר יהודה ויינשטיין, שהוגשה בעת הדיון בממשלה.
רחל בן-ארי: חוות הדעת של מר ויינשטיין אומרת את הדברים הבאים: "ראשית, הצעת החוק פוגעת בייצוג חברי הלשכה מהפריפריה ועלולה להחליש את תרומתם ושיתופם במוסדות הלשכה.
רחל בן-ארי: קיימת חשיבות במתן ייצוג לעורכי הדין מהפריפריה, כך שיתאפשר להם להשפיע על הנושאים העומדים על סדר-היום של מוסדות הלשכה, זאת נוכח הנושאים הייחודיים בהם נתקלים עורכי הדין מהפריפריה בעבודתם והחשיבות החברתית הנלווית לכך".
רחל בן-ארי: ממשיך ואומר היועץ המשפטי - - -
דוד רותם: לא, לא, את לא צריכה לצטט.
רחל בן-ארי: אני חושבת שחברי הכנסת - - -
דוד רותם: סליחה, עכשיו את מפסיקה לדבר כי לקחתי לך את רשות הדיבור.
רחל בן-ארי: לא סיימתי את דבריי.
דוד רותם: זה לא מעניין.
דוד רותם: אני לא מוכן לשמוע פה ציטוטים של חוות הדעת של היועץ המשפטי.
רחל בן-ארי: למה?
דוד רותם: קודם כל, כי כך אני קובע.
דוד רותם: בוועדה הזאת אני קובע.
דוד רותם: מסיבה אחת פשוטה, זאת חוות שניתנה לוועדת שרים וועדת שרים החליטה מה שהחליטה.
שלמה מולה: אני רוצה לדעת, אולי אני אשנה את דעתי?
דוד רותם: אתם הייתם צריכים לעשות את זה יום לפני הדיון ולא ביום הדיון ובחמש הדקות האחרונות.
שלמה מולה: לא ידענו.
דוד רותם: לא ידעתם כי לשכת עורכי הדין לא דאגה להביא לידיעתכם.
עמיר פרץ: אתה צריך ליידע אותנו.
עמיר פרץ: אדוני היושב ראש, אנחנו מצפים שהיושב ראש שלנו יפתח בפנינו את מירב האינפורמציה, שחלילה לא ניכשל בהחלטותינו.
דוד רותם: אני קורא את החוק.
דוד רותם: רבותיי, ממילא כל אחד יצביע כפי שהוא כבר החליט.
דוד רותם: "הצעת חוק לשכת עורכי הדין (תיקון – בחירות למוסדות הלשכה), התש"ע-2009 תיקון סעיף 9.
טלב אלסאנע: אני מבקש לתקן את השם.
דוד רותם: אחר-כך תרשום את ההסתייגויות.
טלב אלסאנע: חוק לשכת עורכי הדין מחוז תל-אביב.
דוד רותם: הסתייגויות זה בהכנה לשנייה ושלישית לא בראשונה.
דוד רותם: "1 בחוק לשכת עורכי הדין, התשכ"א-1961, (להלן – החוק העיקרי), בסעיף 9(א) אחרי פסקה (6) יבוא: "(7) שלושה חברים נוספים מכל מחוז, שהם חברי הלשכה הרשומים באותו מחוז שייבחרו על-ידי הוועד המחוזי בבחירות חשאיות; שלושה חברים כאמור ייבחרו עבור כל חמשת אלפים חברי מחוז, ובלבד שרשומים בו מעל חמשת אלפים חברים; מספר חברים בהתאם לאמור בסעיף זה לא יעלה על שניים עשר.
דוד רותם: " תיקון סעיף 11 בסעיף 11(ב)(2) לחוק העיקרי – המספר "16" – יימחק.
דוד רותם: בפסקה (א), במקום "בסעיף" יבוא "בסעיפים" ולאחר "9(א)(6)" יבוא "ו-9(א)(7)"; בפסקה (ב) במקום "בסעיף" יבוא "בסעיפים" ולאחר "9(א)(6)" יבוא "ו-9(א)(7)";
טלב אלסאנע: אנחנו מבקשים לעדכן את השם.
חנא סוייד: אנחנו מבקשים הצבעה שמית.
דוד רותם: הצבעה, מי בעד?
דורית ואג: דוד רותם: בעד אורי אורבך אינו נוכח טלב אלסאנע: נגד אריה אלדד במקום מיכאל בן ארי:
דורית ואג: בעד זאב אלקין במקום דני דנון:
דורית ואג: בעד ציפי חוטבלי: אינה נוכחת עמיר פרץ מחליף את איתן כבל: נגד שלמה מולה: נגד אורי מקלב: בעד אברהם מיכאלי: אינו נוכח חנא סוויד: נגד יוחנן פלסנר: אינו נוכח כרמל שאמה: בעד 5 בעד 4 נגד.
דוד רותם: 5 בעד, 4 נגד, החוק התקבל בקריאה ראשונה.
עמי ברקוביץ: כדי להסיר את אי הבהירות, היועץ המשפטי לממשלה הדגיש בהתייחסות שלו - - -
עמיר פרץ: אמרת שזה לא חשוב.
עמיר ברקוביץ: המדיניות נקבעת על ידי ועדת השרים.
דוד רותם: בוקר טוב אנחנו פותחים את הישיבה.
דוד רותם: נדון היום בבקשה לדיון דחוף של חבר הכנסת סעיד נפאע בנושא אפליה ואי שוויון בעונשים על עבירות בנייה בין המגזר היהודי למגזר הערבי כתוצאה ממדיניות הפרקליטות.
דוד רותם: חבר הכנסת נפאע נתקע בכביש מספר שש בגלל עומסי תנועה ואני אקריא את ההצעה שהוא הגיש.
דוד רותם: "מאות בתים ברחבי המדינה ובין היתר בכפרים הערבים השונים נבנים ללא היתרי בנייה, ברובם כתוצאה של היעדר תכנון.
דוד רותם: מאות אנשים מועמדים לדין מידי חודש ונגזרים עליהם עונשים כבדים.
דוד רותם: מבדיקות שונות והשוואות של אנשים ופסקי דין מתברר שבאותם מקרים על עבירות בנייה נפסק עונש שונה וסכום כסף נמוך בהרבה כשמדובר באזרח יהודי, ואילו כשמדובר באזרח ערבי העונש הוא הרבה יותר כבד כשמדובר על אותן עבירות בנייה.
דוד רותם: העונשים הלא שוויוניים תוך פגיעה במדיניות שיפוטית של ענישה שוויונית, והכול כתוצאה של מדיניות הפרקליטות.
דוד רותם: " הטענה של חבר הכנסת נפאע היא שבתי המשפט, בגלל מדיניות הפרקליטות, דנים באופן שונה בין אזרחים יהודים לאזרחים ערביים, כשהטענה העיקרית היא שהבנייה הבלתי חוקית בכפרים הערביים לא נובעת מרצון של אדם לבנות אלא משום שאין תכנון כולל ולכן אין לו בעצם ברירה.
דוד רותם: האם חבר הכנסת בן ארי רוצה להוסיף?
מיכאל בן-ארי: אנחנו נמצאים באחת הפאסות העלובות ביותר שראיתי בכנסת מיום שנכנסתי.
מיכאל בן-ארי: המסמך הזה הוא לעג לרש.
מיכאל בן-ארי: אם יש מציאות של אכיפה בררנית, היא בדיוק הפוכה.
מיכאל בן-ארי: אני אתייחס לנקודה או שתיים מתוך הדברים.
מיכאל בן-ארי: חבל ששר הפנים לא נמצא פה, שהוא מתחנן בפניי הרשויות להגיע למצב של תכנון, להכניס אותם לסד תכנון – אבל הם לא רוצים.
מיכאל בן-ארי: נוח לבנות בצורה משתוללת, השתלטות על אדמות, חניקת אפשרות לפיתוח כבישים – דברים שהם נזק עתידי לפיתוח בסיסי של הכפרים והערים הערביות ושל הארץ.
מיכאל בן-ארי: ביום חמישי הייתי בסיור בנגב, בתוך כפרים – בתוך השתלטות על אדמות בצורה שאין לה אח ורע.
מיכאל בן-ארי: משתלטים על אדמה, מגדרים אותה ושמים עצים.
מיכאל בן-ארי: אני ראיתי מקום בו באותו יום עוד שמו עצי זית צעירים והזיזו את הגדר.
מיכאל בן-ארי: עשו לנו טובה והזיזו את הגדר כדי שנוכל לעבור מקצה לקצה לשטח השיפוט של היישוב חירן.
מיכאל בן-ארי: מאתיים חמישים איש, מה שבתל אביב תופסים בקושי חצי בניין – תופסים של שטח של מאות דונם.
מיכאל בן-ארי: אני שמחתי מאוד לדיון הזה.
מיכאל בן-ארי: אני טוען שהפרקליטות לא עושה את עבודתה, היא עושה את עבודתה בצורה נפשעת.
מיכאל בן-ארי: הופכים את המדינה למקום לשודדים שלא אוכפים עליהם את החוק.
מיכאל בן-ארי: שאלנו את הרשויות המקומיות למה אין אכיפה, ושמעתי רק תירוצים.
מיכאל בן-ארי: הייתי שמח לשמוע נתונים, אבל קודם אני רוצה לצייר את התמונה בצורה נכונה.
מיכאל בן-ארי: חלק גדול מהסיפור מצייר תמונה שקרית ומעוותת, שהיא במציאות בדיוק הפוכה ממה שקורה בשטח.
דוד רותם: אדוני יודע את הנתונים?
מיכאל בן-ארי: את חלקם אני יודע, אין לי כרגע פה נתונים.
מיכאל בן-ארי: הייתי מביא את "רגבים".
מיכאל בן-ארי: אני מכיר את התמונה מהשטח.
דוד רותם: אני מבקש התייחסות של אנשי הפרקליטות והפיקוח.
ציון אילוז: נקודת המוצא לדיון היא שישנה מדיניות של הפרקליטות, שבכוונת מכוון מפלה במדיניות הענישה כלפי האוכלוסייה הערבית.
ציון אילוז: אני מצהיר כאן ואומר באחריות מלאה שאין מדיניות כזו, לא בכתב ולא בעל-פה, לא מפורשת ולא משתמעת, וגם לא בקריצה חלילה.
ציון אילוז: יש נקודות מוצא שגויות שאני חייב לתקן.
ציון אילוז: הפרקליטות לא מטפלת במקרים הללו.
ציון אילוז: יש מאה ועשרים וועדות מקומיות שהמחוקק קבע בסעיף 258, והמאשימה בעבירות בנייה היא הוועדה המקומית.
ציון אילוז: זה נכון שבאותם שטחים שקרויים גלילים, דהיינו שנמצאים מחוץ למרחב התכנון המקומי, זו אחריות המדינה ויש את היחידה הארצית לפיקוח הבנייה שהיא חוקרת עבירות ותביעה מדינתית של שמונה עורכי דין שהם במיקור חוץ.
ציון אילוז: במחלקה לאכיפת דיני מקרקעין, הפרקליטות, יש ששה פרקליטים האחראים על כל הארץ ברמת ההנחיה.
ציון אילוז: ההנחיה שלנו כלפי כולם –
דוד רותם: מכיוון שנכנס לדיון חבר הכנסת נפאע אני מבקש ממך לחזור על דברייך.
ציון אילוז: ציינתי שנקודת המוצא לדיון היא שישנה מדיניות של הפרקליטות, שבכוונת מכוון מפלה במדיניות הענישה כלפי האוכלוסייה הערבית ומקלה כלפי האוכלוסייה היהודית.
ציון אילוז: הבאת חמש דוגמאות מהן אתה מבקש ללמוד על מדיניות כלשהי, אני אתייחס לדוגמאות הללו כדי להראות שלא כצעקתה – בכלל לא.
ציון אילוז: כפי שאמרתי לפי שהגיע חבר הכנסת, אני אומר שאין מדיניות כזו לא בכתב ולא בעל-פה, לא מפורשת ולא משתמעת.
ציון אילוז: הכלל שלנו הוא להגביר אכיפה, אבל באותן עבירות משמעותיות.
ציון אילוז: הכול כפי שקבע שופט באחד מפסקי הדין – לפי העבירה, לפי העבריין, ולפי מה הצריכה.
ציון אילוז: ישנם עשרות אלפי כתבי אישום בעבירות בנייה.
ציון אילוז: המחוקק מסר את העניין לוועדות המקומיות שהן הגוף המאשים על פי סעיף 258, הקובע שהמאשימה בעבירות תכנון בנייה היא הוועדה המקומית.
ציון אילוז: לכל ועדה מקומית יש את התובע שלה.
ציון אילוז: יש את השטחים הגליליים, או השטחים שמחות למרחבי התכנון המקומי, שהם בסמכות מקבילה למדינה, שם אנחנו מפעילים שמונה תובעים באחריות משרד המשפטים ממיקור חוץ.
ציון אילוז: כל וועדה מקומית צריכה לקבוע את מדיניות האכיפה שלה.
ציון אילוז: כל התובעים צריך שיהיה להם הסמכה מהיועץ המשפטי לממשלה הוקמה המחלקה לאכיפת דיני מקרקעין לפני ארבע שנים.
ציון אילוז: אנחנו ששה פרקליטים, מנחים את כל התובעים איך להתנהג.
ציון אילוז: אין סיכוי שבעולם שנדע היכן עומד כל מקרה פרטני.
ציון אילוז: אנחנו מנחים את התובעים לנהוג בשוויון, בצורה מחמירה היכן שצריך ומקלה היכן שצריך, הכול מתוך מדיניות סדורה.
ציון אילוז: ברשות
ציון אילוז: כם אני רוצה להתייחס לטריגר של כל הדיון הזה, מקרה אחד שהיה בבית ג'אן, שאותו השווה חבר הכנסת נפאע במליאה בכנסת למקרים אחרים של יהודים.
ציון אילוז: המקרה הזה זה מקרה של משפחת אבו קאסם, שכדאי להעמיד דברים על דיוקם.
ציון אילוז: בדברים בכנסת אמר חבר הכנסת שמדובר באותה עבירה.
ציון אילוז: נכון שסעיף העונשין, סעיף 204, קובע סעיף אחד של עבירה – בנייה לא חוקית או שימוש לא חוקי.
ציון אילוז: אבל זה לא אומר שכל העבירות אותו דבר.
ציון אילוז: ברשת של הסעיף יכול להיכנס בניית קניון שלא כדין אבל גם בניית פרגולה שלא כדין – זה עומד תחת אותו סעיף עבירה אבל לא מדובר באותה עבירה.
ציון אילוז: רמת הטיעון לענישה אינו דומה.
ציון אילוז: במקרה הזה, בנו שלושה בתים בלמעלה מארבע מאות וחמישים מטרים, ואם לא די בכך שהבנייה נעשתה שלא כדין אלא גם נעשתה במקום שיועד לשמורת הטבע הר מירון.
ציון אילוז: אם לא די בכך, מדובר בעבירה שהתגלתה עוד באיבה והוצאו צווים לעצירתה, והמשיכו לבנות תוך הפרה של צווים.
ציון אילוז: אני אצטט ממה שאמר השופט צמח שגזר את הדין: "תיק זה הינו אחד התיקים החמורים שהובאו בפניי בענייני בנייה והפרת צו שיפוטי".
ציון אילוז: לכן, כל מקרה צריך להתייחס אליו בהקשר שלו.
ציון אילוז: התיק הזה היה בשלום, במחוזי ובעליון.
ציון אילוז: מדובר על שלושה בתים, שעל כל אחד נגזרו מאה אלף שקלים.
ציון אילוז: בעיניי, בית המשפט הקל עליהם.
ציון אילוז: המחוזי הפחית בעונש ובתי המשפט העליון אישר זאת.
ציון אילוז: בנסיבות כאלו, ההנחיה שלנו לתובעים תהיה החמרה יתרה, מדובר בעבירה בהיקף גדול מאוד.
ציון אילוז: מדובר בקרקע של שמורת טבע, השימוש הוא בעייתי.
ציון אילוז: מדובר בבנייה שהתגלתה באיבה והמשיכה תוך הפרת צווים.
ציון אילוז: הבניינים עדיין קיימים ולא הוסרו.
ציון אילוז: במליאה חבר הכנסת נפאע עשה השוואה של המקרה הזה למקרה של גלעד פלג.
ציון אילוז: גלעד פלג הוא בחור יהודי, נבנתה סככה אסורה משלד אלומיניום וכירוי מקנים או פוליגל שקוף, ושימוש בחצר מכורה בשטח של כעשרים ואחד מטרים.
ציון אילוז: במקרה הזה, תוך הסדר טיעון של אותה התובעת, "בהתחשב בהיקף הבנייה ובהודאת הנאשם בהזדמנות הראשונה ובכך שחסך זמן שיפוטי יקר", בית משפט השלום גזר עליו קנס של ששת אלפים שקלים וכפל אגרות הבנייה, כלומר כעשרת אלפים שקלים קנס.
ציון אילוז: אין מה להשוות בין המקרים.
ציון אילוז: לקחת חמישה מקרים בהם אחד מהם היה קנס חמור, אם כי תחת הנסיבות הוא לא היה הכי חמור שבעולם, ולהציג אותו מול מקרים אחרים של עבירות שונות לגמרי ועוד מוועדות מקומיות שונות לגמרי.
ציון אילוז: התפקיד שלנו הוא לעשות סדר בין הוועדות המקומיות המאשימות, כל וועדה קובעת שבת לעצמה ואנחנו צריכים להיות חוליית מטה שמנחה את כולם.
ציון אילוז: אבל מכאן ועד למסקנה הלא אחראית שיש מדיניות בפרקליטות שאומרת לאכוף בצורה מענישה במגזר כזה או אחר היא אינה במקומה, אינה מבוססת, ודאי וודאי שהמקרים הפרטניים שהובאו לא תומכים במסקנה הזו ולא במעט – ההפך הוא הנכון.
מיכאל בן-ארי: יש לכם נתונים על ההבדלים בין המגזרים?
ציון אילוז: אני מהפרקליטות, יחידת מטה ולא יחידת מודיעין ואיסוף.
דוד רותם: האם לנציגי משרד הפנים יש משהו להוסיף?
אבי דותן: כמו שנאמר, למדינת ישראל יש מאה ושש עשרה ועדות תכנון ובנייה, כל וועדה אחראית בתחום שיפוטה על כל הקורה בנושאי אכיפה ובנושאי אישום עם התובעים שנמצאים בוועדות ומקבלים את ההסמכה מהיועץ המשפטי לממשלה.
אבי דותן: לגבי הפיקוח המחוזי שאני עומד בראשו, אני אומר חד וחלק שההפך הוא הנכון.
אבי דותן: יש הרבה יותר טיפול בעבירות בנייה, וזה לא מכוון.
אבי דותן: אנחנו מטפלים בפתיחת תיקים בשטחים הפתוחים, ואני מודיע לכם שאני עשיתי בדיקה ואנחנו מטפלים בששים אחוזים כתבי אישום נגד יהודים ועוד ארבעים אחוזים נגד ערבים.
אבי דותן: נקודה חשובה נוספת היא שהבנייה בסקטור היהודי היא בנייה עצומה לא חוקית, בייחוד במושבים.
אבי דותן: אם מדובר באולמות אירועים, סככות של אלפי מטרים לאכסנה, מגרשים לאכסנה פתוחה וכולי.
אבי דותן: זוהי הסיבה שאנחנו עוסקים בהפרות בנייה בשטחים הפתוחים גם בסקטור היהודי.
אבי דותן: אנחנו גם עוסקים בשטחים הפתוחים בסקטור הלא יהודי.
אבי דותן: דיברתם על מחוז דרום, ואני יכול לתת לכם קצת נתונים.
אבי דותן: במחוז דרום, נכון לדצמבר 2007, מצילומי אוויר היו כחמישים ושבעה אלף מבנים בלתי חוקיים.
אבי דותן: כשאני מדבר על מבנים בלתי חוקיים בנגב, זה לא אולם אירועים במושב אלא דירים, רפתות, אוהלים וסככות.
אבי דותן: אם תרצו אני יכול לתת רשימה מפורטת של הריסת בתים ליהודים בשנים 2008, 2009 וחלק מ-2010.
אבי דותן: אין דבר כזה שיש הפליה.
אבי דותן: אנחנו מטפלים בבנייה בשטחים הפתוחים בכל הסקטורים בצורה שווה לחלוטין כיחידה הארצית לפיקוח על הבנייה.
אבי דותן: שוב, יש מאה ושש עשרה וועדות תכנון ובנייה שעוסקות כל אחת בתחום אחריותה, לנו את הנתונים של הוועדות המקומיות שפועלות כל אחת בנפרד, ואם רוצים צריכים לבדוק כל אחת בנפרד.
דוד רותם: זכות הדיבור ניתנת לחבר הכנסת נפאע.
סעיד נפאע: תודה אדוני היושב ראש.
סעיד נפאע: אני רוצה להתנצל על איחורי.
סעיד נפאע: כפי שנאמר למעשה, הדיון עלה והגיע לוועדה קצת מאוחר ולא באשמת אף אחד, אבל התזמון נכון בעקבות אותו פסק דין.
סעיד נפאע: אני שומע עכשיו שכאילו זה לא די בחומרה שהייתה בעונש פסק הדין, אבל לפי מיטב ידיעתי זהו פסק הדין החמור ביותר שניתן עד היום בענייני בנייה בלתי חוקית.
דוד רותם: אולי תספר לנו קצת על פסק הדין?
סעיד נפאע: ראשית, אותן שלוש דירות נבנו על אדמה פרטית בבעלות פרטית, לא על אדמה של מישהו אחר.
סעיד נפאע: חלק מהחלקה הזו, ולא כולה, נופל בשמורת טבע.
סעיד נפאע: כשכבודו אומר "שמורת טבע" אתה יודע טוב מאוד שלפחות שלושים אחוזים בבתי הכפר בית ג'אן הם בשמורות טבע.
סעיד נפאע: ניתן היתר לאותם אנשים בתוך שמורת טבע, על אדמותיהם הפרטיות.
סעיד נפאע: אני רוצה שיהיה ברור שהם לא פלשו לאדמת מדינה, האדמה שלהם למעט חלק מסוים מוכרזת כשמורת טבע ויש תקנות שמתירות לבנות ולהקים, לעבד וכולי.
סעיד נפאע: אני הייתי עצמי ראש מועצה באותו כפר והתמודדתי מאוד עם הבעיה הזו.
סעיד נפאע: לגבי החלקה הספציפית הזו, שחלק ממנה נופל באזור הלא פתור, הוגשה תוכנית מפורטת ובהסכמת רשות שמורות הטבע, שהחלק הזה ייגרע מהשמורה כפי שנעשה במצפה הימים.
סעיד נפאע: כך, הבעיה אינה בעיה של בנייה על שמורת טבע.
דוד רותם: מה נבנה שם?
סעיד נפאע: שלוש דירות לשלושה זוגות.
דוד רותם: באיזה שטח כל דירה?
דוד רותם: זה בתים או דירות?
סעיד נפאע: מדובר בבתים, ואני לא חולק על הנתונים שנאמרו קודם לכן.
דוד רותם: מה היה העונש?
סעיד נפאע: העונש היה כך – מאסר בפועל לתקופה של ארבעה חודשים, מאסר על תנאי לתקופה של שמונה חודשים, עשרים וחמישה אלף שקלים קנס ותמורתם מאתיים וחמישים ימי מחבוש במידה ולא ישולמו, כפל אגרה כאמור ועוד כפל שווי מופחת בסך של ארבע מאות ועשרים אלף שקלים.
סעיד נפאע: גם הוצא צו הריסה ואיסור שימוש.
ציון אילוז: שלושה נאשמים חולקים את העונש הזה.
סעיד נפאע: גם אם תחלק את זה בשלוש, זה עדיין עונש חמור.
סעיד נפאע: בנוסף פסק הדין הורה להרוס מיידית את הבתים תוך חודש ולהחזיר את המצב לקדמותו.
סעיד נפאע: זה מה שנכתב בפסק הדין.
דוד רותם: הבתים כבר נהרסו?
סעיד נפאע: עוד לא.
סעיד נפאע: עיון בפסקי הדין האחרים מעלה שצו ההריסה נדחה לשנה, ניתנה הזדמנות להרוס, ואני יכול להביא דוגמאות.
דוד רותם: אתה יודע, יש היום חוק – שאמנם הוא חל רק על יהודים ובמפורש לא חל על ערבים, שלבית המשפט אסור לתת דחיית ביצוע של יותר מאשר שלושה חודשים.
דוד רותם: החוק הזה רק ליהודים.
סעיד נפאע: אני לא מכיר את החוק הזה אבל אין לי ספק בדברים שלך.
סעיד נפאע: אני רוצה לצטט פסק דין אחר, פסק דין בו הנאשם הורשע בעבירת בנייה של שלוש יחידות אירוח וחדר אוכל בשטח כולל של מאה ועשרה מטרים, בהם עשה הנאשם שימוש לצורך רווח, לא לצורך קורת גג למשפחה.
סעיד נפאע: הקנס היה בגובה של שבעת אלפים וחמש מאות שקלים, גם ניתנה הזדמנות לגבי ההריסה במידה ולא יושג היתר.
סעיד נפאע: כשאני ציטטתי את הדברים הללו כשמדובר באותה תובעת, התובעים במועצות המקומיות הם לא אימפריה נפרדת או עצמאית, הם כפופים ליועץ המשפטי.
ציון אילוז: הם מקבלים הסמכה מהיועץ המשפטי, לא הנחייה.
ציון אילוז: אנחנו לא מכירים את כל המקרים ואין סיכוי שבעולם שנכיר את כולם.
ציון אילוז: אנחנו ששה פרקליטים, אחד אחראי על כל מחוז חיפה וצפון, אחד אחראי על כל מחוז דרום.
סעיד נפאע: יש דוחות תקופתיים שמוגשים ליועץ המשפטי על מה עשו ומה לא עשו, מה גזרי הדין.
דוד רותם: חבר הכנסת נפאע, אם אתה אומר שמבדיקות בפסקי דין מתברר שבעבירות בנייה של ערבים נפסק עונש יותר חמור מאשר בעבירות בנייה של יהודים, אתה לא יכול להתבסס רק על מקרה אחד.
סעיד נפאע: אני הבאתי ששה מקרים של דוגמאות כאלו.
דוד רותם: גם ששה מקרים כשאנחנו מדברים על אלפי תיקים בשנה זה לא מספיק כדי להגיד שמדובר במדיניות.
דוד רותם: כאשר מדובר על ששה או אפילו עשרה תיקים זה לא נראה לי מודל שעל פיו אפשר לבנות כללים ותיאוריה.
סעיד נפאע: כשאני ראיתי את אותם פסקי דין, הזכרתי בנאום שלי בכנסת שבעה.
סעיד נפאע: כשאני רואה שכפי שאמרנו העונשים גדולים וההבדל הוא ברור, לכן טענתי את הטענה שלי.
סעיד נפאע: לא רק בפן של הקנס יש הבדל בין פסקי הדין אלא גם בעניין צווי הריסה ובהזדמנויות.
דוד רותם: המקרה שהצגת היה מקרה של עסקת טיעון.
סעיד נפאע: הכול נעשה בעסקת טיעון, אמרתי כבר שהם ששים לעשות עסקאות טיעון ותשעים אחוזים מהעסקאות טיעון מתקבלות בבית המשפט.
סעיד נפאע: יש מדיניות של עסקת טיעון לאוכלוסייה אחת, וחוסר בעסקאות טיעון לאוכלוסייה אחרת, לכן הפניתי אצבע מאשימה כלפי הפרקליטות.
סעיד נפאע: אני לא רוצה שיובן שאני חסיד של בנייה לא חוקית, פשוט לפחות שהגישה תהיה שווה.
ציון אילוז: אני אומר שוב.
ציון אילוז: כדי להגיע למסקנה שיש מדיניות מפלה ולא שוויונית אי אפשר להסתמך על ששה מקרים.
ציון אילוז: אני יכול להשתמש ברשימה של 2009 של שיעור קנסות במגזר היהודי ולתת לכם דוגמאות להתרשם.
ציון אילוז: אני חוטא בחטא שיש להשוות את העבירות כי לא מספיק להסתכל על השורה התחתונה, אבל לצורך השוואה אני אתן דוגמאות.
ציון אילוז: קיבוץ עלומים קיבל קנס מצטבר של מאתיים אלף שקלים, משפחת מלכה בצומת שילת קיבלה מיליון מאה שלושים וחמש אלף שקל קנס, "נוסטרדמוס מסעדות" בצומת שילת קיבל קנס של חצי מיליון שקלים.
ציון אילוז: גן אירועים אחר שנעשה הפסקת שימוש גם חצי מיליון שקלים, שמעון סלע קיבל קנס של שבע מאות וחמישים אלף שקלים.
ציון אילוז: חברת "פילג ר בע"מ" באשדוד קיבלה קנס של מיליון שקלים.
ציון אילוז: "אדרת" – קנס של מאתיים וחמישים אלף שקלים.
סעיד נפאע: זה הכול חברות.
ציון אילוז: לא, זה גם וגם.
ציון אילוז: הטריגר לדיון הוא דוגמה לא מוצלחת, דוגמה חמורה מאוד.
ציון אילוז: מדובר בהיקף לא מבוטל של שלושה בתים על שמורת טבע.
ציון אילוז: נכון שהקרקע היא פרטית, אבל גם אני על הקרקע הפרטית שלי לא יכול לעשות מה שאני רוצה.
ציון אילוז: דיני התכנון והבנייה –
סעיד נפאע: אני לא רוצה לקטוע אותך אבל אתה יודע טוב מאוד, העניין של שמורת הטבע.
סעיד נפאע: ..
סעיד נפאע: עובדה שאין הריסה, כי וועדות התכנון הסכימה למעשה בסופו של דבר לגרוע את השטח מהשמורה.
אבי דותן: למה לא עושים את זה לפני שבונים?
סעיד נפאע: אם נגלוש לעניין זה אני אענה.
סעיד נפאע: בבית ג'אן כל שנה מתחתנים בבית ג'אן שמונים איש, נוצרות שמונים משפחות.
סעיד נפאע: בכפר הזה עד היום לא חילקו מגרש בנייה אחד, כל האנשים הללו הם ללא אפשרות בנייה אלא על האדמות הפרטיות שיש להם, וזאת בעיה.
מיכאל בן-ארי: גם בראשון לציון מתחתנים הרבה אנשים כל שנה, והם לא עושים מה שהם רוצים.
מיכאל בן-ארי: מה זה הסיפור הזה?
דוד רותם: חבר הכנסת מיכאל בן ארי, אני מבקש ממך.
ציון אילוז: כבוד יושב הראש, הכותרת שניתנה לדיון – "מדיניות הפרקליטות", אינה נכונה.
דוד רותם: הכותרת נקבעה על ידי חבר הכנסת, הוא רשאי לקבוע אותה, ומה גם שהיא אושרה על ידי מליאת הכנסת.
דוד רותם: הכותרת לא תשתנה.
דוד רותם: אני רוצה להקריא נוסח של הצעת החלטה.
דוד רותם: הוועדה שמעה את נציגי הפרקליטות ומשרד הפנים והגיעה למסקנה כי אכן קיימת בעיה באכיפת דיני הבניה והתכנון במדינת ישראל.
דוד רותם: למרות אלפי פסקי דין שמוצאים על ידי בתי המשפט, מבוצעים בפועל אחדים בלבד.
דוד רותם: הוועדה סבורה כי אין מקום לטענה כי בהיעדר תכנון יש להתחשב בבונים שלא כדין ולהקל בעונשם.
דוד רותם: הוועדה סבורה כי שלטון החוק מחייב אכיפה מלאה ושוויונית של עבירות תכנון ובנייה בכל מקום במדינת ישראל ושאין לאפשר הפקרות בשל העדר תכנון.
דוד רותם: הוועדה אינה מקבל כאילו הפרקליטות מפלה לרעה את הציבור הערבי או היהודי במדינת ישראל.
מיכאל בן-ארי: אני רוצה להוסיף משפט, אנחנו קוראים לפרקליטות לאכוף את החמישים ושבעה אלף הללו, שיש עליהם צווי שיפוט והריסה.
דוד רותם: הפרקליטות לא מבצעת את זה, הוא אמר שהם גילו בצילומי אוויר חמישים ושבע אלף מבנים בלתי חוקיים.
אבי דותן: לא, גילו חמישים ושבע אלף מבנים בלתי חוקיים אבל יש היום כמעט אלף צווים ויש לבצע אותם.
דוד רותם: אני מוסיף משפט – הוועדה קוראת לגורמי האכיפה לבצע צווים למניעת בנייה בלתי חוקית בכל מקום.
דוד רותם: האם חבר הכנסת נפאע רוצה להוסיף משהו?
סעיד נפאע: לא, זה הנוסח.
סעיד נפאע: ציינו שאין להקל בעבירות ואין להפלות על בסיס היעדר תכנון, אז אולי יש לקרוא לוועדות לקדם אישור תכנון.
דוד רותם: אם כך, הוועדה קוראת לקדם תכנון ובנייה בכל מקום על מנת שיהיה ניתן לבנות כדין.
דוד רותם: הנוסח מקובל על כולם?
דוד רותם: תודה רבה, הנוסח התקבל פה אחד.
דוד רותם: על סדר היום הצעת חוק לתיקון פקודת מניעת טרור (חילוט רכוש אדם שביצע מעשה טרור), התשס"ט-2009, של חה"כ דני דנון.
דוד רותם: בבקשה, חבר הכנסת דנון.
דני דנון: תודה, אדוני היושב ראש, אני מודה לך על שנקבע הנושא לדיון.
דוד רותם: בוועדה הזאת כל חוק שמוגש, נקבע לדיון בהקדם האפשרי.
דוד רותם: לצורך זה יש לנו מחלקה משפטית, שעובדת מהר.
דני דנון: הייתי במגעים עם נציגי משרד המשפטים, כי קיימת כיום הצעת חוק רחבה מאוד, שעמלים עליה זמן רב, עוד מתקופת היועץ המשפטי הקודם, הצעה חשובה.
דני דנון: לא ברור מתי תסתיים עבודת החקיקה הזאת, שכרגע היא בגדר של טיוטה, שהועברה לצדדים השונים, תזכיר כבר.
דני דנון: ההבנה שהגעתי עם נציגי משרד המשפטים, שאנחנו מתקדמים בהליך החקיקה.
דני דנון: בתום הפגרה, שלושה חודשים מהיום, אם באמת יבשיל החוק שלהם, שאני מאוד סקפטי, כי זה חוק מורכב, ואני כבר רואה את ההתנגדויות מהגופים השונים, אז אנחנו נשקול את המשך החקיקה, אבל אם זה לא יקרה, החוק ימשיך הלאה, ולכן אני מבקש היום להתנהל עם החוק כחוק מהמניין, כאשר ברור לנו שאנחנו נותנים את הפגרה, שלושה חודשים, עד אוקטובר- -
דוד רותם: בפגרה אני לא עובד?
דני דנון: אתה עובד, אבל זה לא יעלה להצבעה במליאה.
נעמה פויכטונגר: אכן דיברנו עם המציע, עם חבר הכנסת.
נעמה פויכטונגר: אני מבקשת רק להדגיש, שהצעת החוק, כפי שהיא מונחת לפנינו, גם אם נעשה ניסיונות לעוות אותה כאן בדרך כזו או אחרת, היא לא הצעה שמשרד המשפטים יכול לתמוך בה – אשמח גם להרחיב.
דוד רותם: משרד המשפטים לא צריך לתמוך בה; ועדת השרים לענייני חקיקה תמכה בה.
נעמה פויכטונגר: ועדת השרים לענייני חקיקה תמכה בה בכפוף לתיאום הנוסח.
דוד רותם: אז זה שאתם לא יכולים לתמוך בה- -
נעמה פויכטונגר: אמרתי: כפי שהיא.
מיכאל בן-ארי: הסגנון לא חורה לך קצת, אדוני היושב ראש?
דוד רותם: לי לא חורה שום דבר.
נעמה פויכטונגר: התיאום שאליו התכוונה הממשלה, וגם שר המשפטים הסדיר את זה, הבהיר את זה במליאה, היה שההצעה הזאת תשתלב בתוך הצעת חוק המאבק בטרור, כי אנחנו לא רואים דרך לשנות את הצעת החוק הזו בצורה שתשיג מטרות שלא מושגות היום בחקיקה או שלא אמורות להשתפר בהצעת החוק החדשה.
נעמה פויכטונגר: המציע אכן היה שותף להתלבטות הזו, ואני מבינה שההסכמה להמתין כמה חודשים היתה כדי לאפשר שהמהלך הרחב יותר יתקדם.
נעמה פויכטונגר: אם אני יכולה להגיד כמה מילים על ההצעה כפי שהיא, אסביר למה בעינינו היא כיום בעייתית.