GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד רותם: אבל, איתו אני אסתדר יותר יפה.
דוד רותם: השאלה היא, עד כמה עמוק מנהל התיקים צריך ללכת?
דוד רותם: כי הבנק כבר בירר את מקור הכספים, ואת כל הדברים האלה.
דוד רותם: אתה עושה עכשיו ביקורת על ביקורת.
פול לנדס: אבל, אנחנו חוזרים לנקודה שמנהל התיקים נמצא בקשר עם הלקוח.
פול לנדס: הלקוח נותן לו הוראות.
פול לנדס: הכסף שמופקדים בחשבון הם כרגע.
פול לנדס: אבל, האם בעתיד יופקדו כספים נוספים, ובעתיד יועברו הכספים האלה מהחשבון הזה לחשבון אחר?
פול לנדס: צריך לדעת מה הלקוח עושה, מאיפה הכספים האלה, גם לצורך הפקדה של כספים עתידיים.
פול לנדס: זה שהבנק עשה את זה בגלל שהוא פתח חשבון זה עדיין - - -
דוד רותם: גם בבנק אני אפקיד כספים עתידיים.
פול לנדס: אבל, מה קורה אם יש חשבון בבנק א', ויש חשבון בבנק ב'.
פול לנדס: הבנק עשה בירור של מקור הכספים בחשבון בבנק א', ובחשבון ב' הבנק עשה בירור של מקור הכספים.
פול לנדס: נניח שהלקוח אומר למנהל התיקים שהוא שכיר, והוא מנהל ארבעה חשבונות כשכל אחד בבנק אחר.
פול לנדס: הוא רואה שם סכומים שלא עולים בקנה אחד גם לא עם שכר הבכירים מאוד.
פול לנדס: במצב כזה מנהל התיקים יעביר דיווח בלתי רגיל.
דוד רותם: האנשים הבכירים מאוד לא מנהלים את זה דרך מנהלי תיקים, הם אשפים בבורסה בעצמם.
חיים ונציה: - - -אתה אומר שמנהל התיקים צריך לשאול אותו מאיפה הגיע הכסף.
קריאה: ואם הוא מסרב לענות?
פול לנדס: אם הוא מסרב לענות, אז במצב כזה מנהל התיקים - - -
חיים ונציה: לא שהוא מסרב לענות.
חיים ונציה: האם כל תשובה תתקבל?
חיים ונציה: הוא לא יגיד: גנבתי.
חיים ונציה: הוא יגיד שהכסף הוא מזה שהוא מכר משהו.
חיים ונציה: האם אני צריך לבדוק?
פול לנדס: ראשית, הוא שואל את הלקוח מה מקור הכסף, ועונה לו הלקוח מה מקור הכסף.
פול לנדס: הוא לא צריך - אגב, אם התשובה נשמעת לו סבירה.
פול לנדס: אם התשובה לא נשמעת לו סבירה אז הוא כן יברר.
פול לנדס: אם הלקוח אומר שהוא זכה בירושה.
פול לנדס: לפי מידת ניהול הסיכון הוא יכול במצב מסוים כשהוא חושב שהלקוח אומר לו משהו בלתי סביר, לבקש ממנו צו ירושה.
דוד רותם: לא צריך, אתה לא דורש ממנו.
פול לנדס: כתוב לפי מידת הסיכון של הלקוח להלבנת הון ומימון טרור.
דוד רותם: מה הוא צריך?
דוד רותם: בין היתר, אתה אומר לו: בירור מקור הכספים.
דוד רותם: הוא אומר: אדוני, קיבלתי ירושה.
פול לנדס: ואם התשובה מניחה את דעתו של מנהל התיקים עוברים הלאה.
חיים ונציה: מתי היא לא תניח את דעתי?
פול לנדס: במצב שבו בא אליך לקוח ואומר לך בפעם השלישית שזה ירושה.
פול לנדס: למשל, כל חודש.
דוד רותם: במקרה ומגיע אליך לקוח בן 97 ומביא לך שני מיליון דולר מזומן ואומר לך: סבא שלי מת אתמול והשאיר לי ירושה.
דוד רותם: אם זה לא מדליק אצלך נורות אדומות אז אתה בבעיה.
פול לנדס: מטרת פתיחת החשבון וכו'.
פול לנדס: סוג עסקיו – גם על זה היה דיון ארוך.
פול לנדס: הורדנו כמה דברים שהוועדה סברה שהם רחבים מידיי.
פול לנדס: סעיף 3 הקודם בנוגע לאיש ציבור זר – כפי שאדוני הורה, הכנסנו את זה לתוך סעיף 2(ב), ולמעשה התייחסנו לנושא של איש ציבור זר.
פול לנדס: (ג) – הבקרה השוטפת, כאן התווסף - - -
דוד רותם: אבל, איפה האישור?
דוד רותם: בסעיף 3 יש גם אישור.
דוד רותם: בסעיף 2 לא הכנסתם את זה.
פול לנדס: כן, יש את זה: "אלא אם כן התקבל אישור לכך מנושא משרה ממנהל התיקים".
פול לנדס: והוספנו: "לרבות מי שכפוף ישירות למנכ"ל".
דוד רותם: אוקיי, בסדר – כן.
פול לנדס: בסעיף (ג) הוספנו את מידת הסיכון של הלקוח להלבנת הון ומימון טרור לגבי הבקרה השוטפת.
פול לנדס: אלה דברים שכבר נמצאים בצו הקיים.
פול לנדס: יחד עם זאת, לאור הערות של חברי בורסה, אנחנו הוספנו בסעיף 3(ב) את (2), כש-3(ב)(2) מתייחס לגבי חשבון שמבקש לפתוח מי שמינה בית משפט, בית דין דתי, ראש ההוצאה לפועל, הרשם לענייני ירושה או גוף רשמי אחר של המדינה שיקבע יושב ראש רשות ניירות ערך, ובלבד שהצהיר על כך.
פול לנדס: מנהל התיקים יציין את המינוי ברישומי החשבון, וישמור העתק מכתב המינוי, ויצרף אסמכתא.
פול לנדס: אגב, הם לא ביקשו את זה, אבל אנחנו חושבים שהתיקון הוא רלוונטי גם כאן.
פול לנדס: בהמשך הוספת: "לא יוסיף מנהל תיקים לתיק מלקוח, מיופה כוח של הלקוח, בלא שירשום לגביהם" – וגם כאן
פול לנדס: התיקונים הם - - -
דוד רותם: גם פה יש לכם - מנהלי התיקים - הקלה.
דוד רותם: כי כשמישהו מונה על ידי בית משפט אתם לא צריכים לחשוש.
דוד רותם: אין פה הלבנת הון, כי אחרת בית המשפט לא ימנה אותו.
פול לנדס: בשביל מקרי הקיצון יש פה הקלה.
פול לנדס: (ה) התקשרות לשם ניהול חשבון מנוהל וכן הוספת לקוח.
פול לנדס: כאן הצהרה כאמור שניתנה בפתיחת חשבון תהיה בחתימת מקור, וכמו חברי בורסה וכמו בבנקים שלמעשה רק בפתיחת חשבון יש צורך במקור.
פול לנדס: אבל, בהמשך אפשר לשלוח בפקס.
פול לנדס: אימות פרטים ודרישת מסמכים – כאן יש התייחסות בסעיף 4(א)(1) שמשווים את פרטי הזיהוי עם תעודת רשמית אחרת שהוציאו המדינה או מוסד ממוסדותיה, הנושא תמונה ושם או מספר זהות.
פול לנדס: זה למצב שבו כפי שהיה עד היום, מנהלי תיקים לא היו מחוברים למרשם אוכלוסין.
פול לנדס: למעשה, זוהי הדרך שלהם לאמת את הפרטים.
פול לנדס: יחד עם זאת, הוספנו את האפשרות של הקלה למנהלי התיקים שמי שרוצה לבצע את האימות מול מרשם אוכלוסין, ובאופן הזה הם לא צריכים תעודה נוספת, אלא הם פשוט משווים לתעודת הזהות.
דוד רותם: על מה אתה מדבר כשאתה אומר תעודה נוספת?
פול לנדס: רישיון נהיגה.
דוד רותם: איך על ידי זה הוא יכול לבדוק את תאריך ההנפקה?
דוד רותם: זה לא עוזר לו.
דוד רותם: הוא צריך בכל מקרה תמיד לעמוד בקשר עם המרשם.
פול לנדס: לא, אלא אם הוא לא מחובר למרשם אוכלוסין.
פול לנדס: אנחנו מבינים את האילוצים של מנהלי תיקים, מנהלי תיקים קטנים או מנהלי תיקים שלא רוצים להתחבר למרשם אוכלוסין.
פול לנדס: יש 172 בעלי רישיון תקף למנהלי תיקים.
דוד רותם: אם אני מציג רישיון ותעודת זהות אז לא צריך להשוות את תאריך ההנפקה.
שרה קנדלר: זו היתה הקלה על מנהל התיקים מהתחלה של הצו.
פול לנדס: כן, באנו לקראתם.
פול לנדס: בהמשך באימות ודרישת מסמכים – במקום רשאי לחלופין לאמת בסעיף 4(א)(3)(ג), כאן מנהל התיקים יאמת את עובדת רישום התאגיד במרשמים המתאימים.
פול לנדס: בהמשך אנחנו מדלגים לנושא של סעיף 4(ב)(2).
פול לנדס: אותו תיקון שאדוני מציין לגבי נוטריון אז נוטריון שהוא עורך דין.
פול לנדס: ובהמשך: עובד של מנהל תיקים או עובד של תאגיד קשור המנוי בתוספת השלישית לחוק שהוצג בפניו המסמך המקורי.
פול לנדס: בהמשך ישנו סעיף 4(ג) – מנהל תיקים ינקוט אמצעים סבירים בהתייחס לסיכון להלבנת הון או למימון טרור, לאימות פרטי הזיהוי של נהנה ובעל שליטה.
פול לנדס: לצורך כך ראשי מנהל התיקים לאמת את פרטי הזיהוי כאמור עם מרשם האוכלוסין.
פול לנדס: גם כאן אם הוא מחובר למרשם אוכלוסין הוא יכול לעשות את הבדיקה אל מול מרשם האוכלוסין.
פול לנדס: ב-(ד) – יושב ראש רשות ניירות ערך בהתייעצות עם ראש הרשות המוסמכת, להורות על דרכי אימות פרטים ודרישת מסמכים חלופיות.
פול לנדס: ההסמכה הזאת היתה בעבר, רק שהורדנו את הנסיבות מיוחדות בעקבות הערתו של אדוני באחד הדיונים.
פול לנדס: הצהרה על בעל שליטה ועל נהנה - התווסף סעיף 5(א)(2):
פול לנדס: הצהרה שאותם פרטים נמסרו גם לתאגיד הבנקאי או לחבר הבורסה שמתנהל אצלו החשבון המנוהל.
פול לנדס: בהמשך בפטור החלקי הסרנו את החובה לשלוח הודעה מנומקת לוועדת החוקה, חוק ומשפט בתוך 30 יום מיום הקביעה לגבי חשבון מסוג אחר שהורה יושב ראש רשות ניירות ערך, בסעיף 6(א)(8).
פול לנדס: בסעיף 6(ג) – מנהל תיקים רשאי להחליט כי האמור בסעיפים לגבי בעל שליטה לא יחול על חשבונות מנוהלים של תאגיד בנקאי, של מבטח, של קרן, ומה שהתווסף פה: "וכן על חשבון של תאגיד מסוג אחר שהורה עליו יושב ראש הרשות".
פול לנדס: בהמשך בנושא של נושא זיהוי פנים אל מול פנים יש חובה לזהות פנים אל פנים - - -
דוד רותם: לא יכול להיות מנהל.
דוד רותם: פה חסר משהו.
דוד רותם: מנהל תיקים זה בדרך כלל חברה.
שרה קנדלר: כן, חייב להיות חברה.
דוד רותם: יפה, אז איך היא תזהה אותי?
דוד רותם: צריך להיות פה מנהל תיקים באמצעות מישהו.
פול לנדס: האם אתה מדבר על (7)?
פול לנדס: כתוב: "זיהוי על ידי אחד מאלה".
פול לנדס: למעשה, יציקת התוכן של זיהוי מנהל התיקים.
פול לנדס: "... ואת מיופה הכוח טרם התקשרות" - אלו הסעיפים (1) עד (4).
פול לנדס: לא שינינו פה בעניין זה.
פול לנדס: ב-(ב) מנהל התיקים ירשום את פרטי האדם שביצע את הזיהוי.
פול לנדס: בנושא של שמירת מסמכי זיהוי הוספנו כאן כמו שיש אצל חברי בורסה: לעניין זה "מסמכי זיהוי" – כל מסמך שנמסר לצורך זיהוי ואימות, לרבות הצהרה שניתנה לפי צו זה, ומסמכים עיקריים שישמשו את מנהלי התיקים להכרת הלקוח בהתאם לסעיף 2.
פול לנדס: בדיוק כמו אצל חברי בורסה.
פול לנדס: לגבי חובות בקרה ודיווח – גם כאן תואם אחד לאחד את צו חברי הבורסה.
פול לנדס: גם התיקון של סעיף 9(1) ו-(2) בהתאם להערתו של אדוני, הורדנו את המילה "יוודא", ואת המילים: "יבקר באופן מיוחד".
דוד רותם: סליחה, לגבי סעיף 9 – יש לי חשבון בנק שבו יש 51,000 שקלים.
דוד רותם: זהו חשבון מנוהל, ויום אחד אני מושך את כל הכסף מהחשבון.
דוד רותם: פה כתוב: יערוך בקרה שוטפת אחר פעולות יזומות של לקוח ככל שהוא יודע עליהן.
דוד רותם: הוא יודע כי פתאום הוא נותן הוראה, והוא יודע שאין כסף.
דוד רותם: הוא צריך לבדוק, וזה פעולה יזומה שלי.
דוד רותם: האם הוא צריך לערוך בקרה לאן משכתי את הכסף?
פול לנדס: לא, מספיק שמשכת מהחשבון.
פול לנדס: הוא לא צריך לעקוב אחרי שביל הכסף.
פול לנדס: משכת את הכסף, העברת אותו לחשבון אחר, ומבחינתו היה כסף, ועכשיו הכסף נעלם.
דוד רותם: האם הוא צריך לדווח על זה?
פול לנדס: אם זה לא נראה לא בלתי סביר לא.
פול לנדס: סעיף 10 – כאן ביטלנו את חובות הדיווח הרגילות, וזה מה שציינתי בהתחלה.
דוד רותם: בסעיף 11 החדש (7), מה זה "קרן"?
שרה קנדלר: קרן נאמנות.
פול לנדס: קרן כמשמעותה בחוק השקעות משותפות בנאמנות, תשנ"ד-1994.
פול לנדס: למעשה, בסעיף 11 לא שינינו דבר.
פול לנדס: בסעיף 12 לא שינינו דבר, למעט התאמת הסעיף.
פול לנדס: בסעיף 13 גם כן לא שינינו, למעט התאמת סעיפים.
פול לנדס: סעיף 14 גם.
פול לנדס: בדיקת פרטי זיהוי אל מול הרשימה, וגם כן בדיקה מול הרשימה היא בדיוק כמו בצו חברי בורסה.
פול לנדס: כאן צריך לבדוק גם את מיופה הכוח.
פול לנדס: למעשה, מי שפועל בחשבון.
פול לנדס: סעיף 16 - קביעת מדיניות.
פול לנדס: גם כן כאן בעקבות הערות למעשה החזרנו את זה לצורך מילוי חובותיו בעניין זיהוי, דיווח וניהול רישומים לפי החוק.
פול לנדס: סעיף 17 – התאמת הסעיף.
פול לנדס: כך גם 18, 19, ו-20.
פול לנדס: בסעיף 21 הוספנו כאן: "למן תום שנתיים".
פול לנדס: זאת אומרת, הוראת המעבר במקום שנה, הוארכה לשנתיים.
אלון אלפרט: יש בעיה עם העניין הזה.
אלון אלפרט: אך לפני שנה נערך בירור צרכים מקיף לכל הלקוחות לאורך חוזר של הרשות לניירות ערך, ופעם שנייה להשלמות.
אלון אלפרט: נראה קצת מוזר.
אלון אלפרט: בזמנו הערנו על זה שיש פה פניות מרובות מאוד ללקוחות להכיר אותם.
אלון אלפרט: שנה שעברה הכרנו את הצרכים שלהם ואת מטרות ההשקעה, וכמה כסף אנחנו מנהלים עבורם.
אלון אלפרט: עכשיו צריך לשאול אותם גם מאיפה הכסף הזה הגיע שזה התוספת העיקרית מבחינת היקף המידע.
דוד רותם: כתוב פה: שלא תבצע פעולות, אלא אם כן קיים את הוראות סעיף 2 בהתאם להיכרותו עם הלקוח.
אלון אלפרט: אבל, אני לא יודע מה מקור הכספים הראשוני.
דוד רותם: אבל, אם אתה יודע שאני פתחתי אצלך חשבון, אז אתה מכיר את הלקוח.
דוד רותם: זהו לקוח ישר, ואין לי בעיה איתו.
דוד רותם: קיימת את ההוראות, נכון?
רונן סלומון: אני לא בטוח, אלא אם יגידו עכשיו כן.
דוד רותם: לא יודע, בהתאם להיכרותו עם הלקוח.
שרה קנדלר: היכרותו עם הלקוח זה היכרותו לפי הצו.
שרה קנדלר: הצו אומר מה זה הכרה עם הלקוח.
שרה קנדלר: בין היתר, בירור מקור הכספים.
דוד רותם: ואם יש לי חשבון כבר עשר שנים, ואני לא זוכר מאיפה הכסף.
פול לנדס: אם יש לך חשבון עשר שנים, ומנהל התיקים מכיר אותך בצורה טובה, אתה גם נמצא בקשר, אז גם מנהל התיקים יודע גם מה מקור הכספים.
דוד רותם: מאין שידע את מקור הכספים?
קריאה: הוא לא יודע.
קריאה: איך הוא יודע?
דוד רותם: סבתא שלי מתה לפני 40 שנה.
פול לנדס: לגבי בירור מקור הכספים – אם יש צורך, והוא לא מכיר, או שהוא לא יודע את מקור הכספים אז הוא שואל אותו מקור הכספים.
פול לנדס: אנחנו מדברים על מצב שבו הוא שואל אותו שאלה פשוטה.
פול לנדס: הוא לא שואל אותו על מקור הכספים לפני עשר שנים.
דוד רותם: אתה אומר לו: זה חשבון שמתנהל.
פול לנדס: אז אתה שואל אותו עכשיו בהתאם לסטאטוס היום, בהתאם לפעילות שמתקיימת היום.
פול לנדס: לא מעלים באוב פעילות מלפני עשר שנים.
פול לנדס: שואלים אותו: מה מקור הכספים שאתה מבצע בחשבון?
דוד רותם: מה זה ש"אתה מבצע בחשבון"?
דוד רותם: החשבון הזה מתנהל כבר עשר שנים, ואתה שואל מאיפה מקור הכספים.
דוד רותם: אני צריך לזכור מאיפה הבאתי כסף לפני עשר שנים.
פול לנדס: האם הכספים זה חשבון מערכת סגורה?
פול לנדס: האם הוא לא מכניס כספים נוספים?
פול לנדס: לשאלתו של אדוני, אם הכספים שנמצאים היום בחשבון הם כספים שהגיעו לפני עשר שנים, ולא הוכנסו כספים נוספים, אז הוא צריך להגיד מה היה מקורם של הכספים אז.
פול לנדס: אבל, המצב הזה הוא רק אחד מהמצבים.
פול לנדס: הרי מדובר בפעילות שהיא פעילות דינאמית בחשבון.
פול לנדס: אם הוא לא מפקידים אז זה מתייחס למה שהיה מקור הכספים אז.
פול לנדס: אבל, אלו לא כל המצבים.
דוד רותם: אני מדבר על המצב הקיצון הזה.
דוד רותם: כי אם אתה רוצה לדעת כספים שהופקדו אז לפחות תכתוב: מקור הכספים לגבי כספים שהופקדו בשנתיים האחרונות, ואז אני עוד יכול להבין.
דוד רותם: אבל, אתה מבין שיכול להיות מצב ש- - -
פול לנדס: לפי מה שאדוני שואל, מה קורה אם הופקדו לפני יותר משנתיים?
דוד רותם: יש חשבון אחד שמנוהל עבורי על ידי איזה גוף, ואני חושב שזהו חשבון שהוא מנוהל כבר 15 שנה.
דוד רותם: היה לי אז כסף שהרווחתי, היה לי כסף כשמכרתי רכוש, ומכל מיני מקומות.
דוד רותם: אם תשאל אותי היום לגבי הכסף הזה, אז אני לא יודע אם זה בחשבון הזה, או בחשבון הזה, או בחשבון הזה, כי יש לי יותר מחשבון אחד.
דוד רותם: לא זוכר
פול לנדס: מה שאדוני ישיב במקרה כזה הוא: נכסים שמכרתי ורווחים מהמסחר.
פול לנדס: זו למעשה התשובה.
אורית שרייבר: לגבי הוראת המעבר והתקופה שיש – הוראה מכוח חוק הייעוץ היא שצריך לבצע עדכון של פרטי הלקוח, הצרכים וההנחיות שלו אחת לשנה.
אורית שרייבר: במשך שנתיים אתה אמור ליצור קשר עם הלקוח שלך לפחות אחת לשנה.
אורית שרייבר: אתה לא צריך לפנות אליו עוד הפעם עכשיו אחרי שפנית לפני שנה ולעשות.
אורית שרייבר: במסגרת העדכון תשאל עוד שאלה אחת.
אלון אלפרט: אבל, אם אני מכיר את הלקוח טוב אז כל מה שאני אשאל אותו הוא: אדוני, האם חל בשנה האחרונה איזשהו שינוי?
אלון אלפרט: ודרך אגב, בוא ספר לי מה מקור הכספים מלפני עשר שנים.
אורית שרייבר: בסדר.
אורית שרייבר: אז אתה לא מטריח את הלקוח עוד הפעם, אתה ממילא מדבר איתו.
אורית שרייבר: אין פה שום בעיה.
יהודה שפר: אנחנו נתקלנו בזה גם בזמנו, לפני כמה שנים טובות, כשדיברנו עם מנהלי התיקים.
יהודה שפר: מסתבר שמבחינה עסקית, שיווקית, מגע עם לקוח זה לא טוב.
יהודה שפר: כך התברר לנו מהשיח איתם.
יהודה שפר: לעומת זאת, מבחינת אינטרס הציבור והגנת הצרכן אני חושב שבהחלט ראוי, והוועדה צריכה לשקול את זה.
יהודה שפר: הטיעון: אני מעדיף שישכב שם ולא לדבר עם הלקוח עשר שנים, הוא לא טיעון לגיטימי.
יהודה שפר: ויש חשבונות כאלה.
דוד רותם: אתה מתקשר אליו פעם בשנה, ואז: הפסדתי בשנה האחרונה הון תועפות, מה עשית?
יהודה שפר: גם את זה צריך לחייב אותם לעשות.
יהודה שפר: אני מבין את הזעקה שלהם.
יהודה שפר: אבל, מבחינת האינטרס הציבורי, האינטרס הוא שונה.
יהודה שפר: לגבי מקור הכספים – ברור שככל שהזמן שחולף הוא גדול יותר כך ההסברים הם כלליים יותר מטבע הדברים, וכך צריך לראות אותם כסבירים.
יהודה שפר: איש לא מחפש פה להטיל מעמסה שהיא בלתי סבירה.
דוד רותם: לפני עשר שנים לא היתה בכלל הלבנת הון.
דוד רותם: הלבנת הון התחילה רק כשהקימו את הרשות.
דוד רותם: לפני כן לא היה דבר כזה.
אמיר אדיבי: לקוחות קיימים שלא נתנו תשובה לגבי מה מקור הכספים כי הם לא נשאלו בעבר, האם צריך לחבור אליהם פנים אל פנים ולהשיג?
דוד רותם: לא פנים אל פנים, אפשר לעשות את זה גם בטלפון.
אמיר אדיבי: האם זה יכול להגיע גם בפקס?
אורית שרייבר: על פניו, כן.
פול לנדס: התוספת הראשונה – כאן אנחנו לוקחים את מה שיש לגבי חברי הבורסה, כאשר זה: "מדינה או טריטוריה כפי שיקבע ראש הרשות המוסמכת מתוך רשימת המדינות וטריטוריות שארגון ה-FATF פרסם לגביהם הסתייגות וכו'".
פול לנדס: זאת אומרת, בדיוק אותו הדבר.
דוד רותם: האם הרשות הפלסטינאית מופיעה שם בהסתייגות?
דוד רותם: כי אחרת אתם לא יכולים לפקח.
פול לנדס: הרשות הפלסטינאית מופיעה ב-3.
פול לנדס: למעשה, לא נגענו בסעיף 2 ובסעיף 3 שקיימים כיום, רק ב-1 שזה התאמה של רשימת ה-FATF.
פול לנדס: אבל, לגבי מה שאדוני מציין - יש בעניין הזה מצב של כפילות.
פול לנדס: זאת אומרת, אם אירן מופיעה ב-1 ומופיעה ב-3, אז למעשה כמובן שאנחנו מכלילים אותה רק פעם אחת.
דוד רותם: ב-1 נא להוסיף: כפי שיקבע ראש הרשות המוסמכת מתוך רשימת המדינות והטריטוריות.
פול לנדס: כן, מה שאמרתי עכשיו.
פול לנדס: עכשיו אנחנו עוברים לתסמינים, תוספת שלישית.
פול לנדס: למעשה, כאן ביצענו התאמה.
פול לנדס: אחרי סעיף 4 סעיף 5: "פעילות שנראה כי נועדה לבוא במקום פעילות של אדם שהוכרז פעיל טרור לפי סעיף 2 לחוק איסור מימון טרור".
פול לנדס: בהמשך: "התקשרות של לקוח לשם ניהול מספר חשבונות של אותו לקוח".
פול לנדס: היתה טעות סופר ב-12.
פול לנדס: בסעיף 19: "הצהרת לקוח לפי סעיף 5".
פול לנדס: כאן זו התאמה של הסעיף.
דוד רותם: אני לא מבין את 12 מבחינת העברית: "פעילות בחשבון שנפתח עבור השקעה משותפת שנראה כי נפתח רק לצורך ניהול חשבון משותף לשם ניהולו?
דוד רותם: " משהו בעברית לא מסתדר לי.
שרה קנדלר: לא צריך את המילים: "לשם ניהולו".
שרה קנדלר: לא צריך את הסיפא.
שרה קנדלר: רק "לצורך ניהול חשבון משותף".
דוד רותם: תסבירו לי גם את סעיף 13.
פול לנדס: אפשר להוסיף: בלא סיבה הנראית לעין.
דוד רותם: תסבירו לי בכלל מה אתם רוצים בסעיף 13 החדש, 12 הישן: "התקשרות של לקוח לשם ניהול מספר חשבונות של אותו לקוח אצל חברי בורסה.
פול לנדס: שאין היגיון שהוא מפצל למעשה בין תאגידים בנקאיים שונים.
דוד רותם: הרגע דיבר יהודה על הגנת הצרכן וכו'.
דוד רותם: אתה לא מבין שכל פעם שאני רואה שיש איזה מבצע בבנק, אני אומר להם שאני פותח שם חשבון, אלא אם כן הם יורידו לי את העמלות.
דוד רותם: אני פותח את החשבון ואני אומר להם להעביר את הכסף.
דוד רותם: מה שקורה שבדרך כלל הם אומרים שהם יתנו לי יותר טוב מהאחרים.
דוד רותם: לחלק גדול מעובדי המדינה יש חשבון בבנק יהב, ועכשיו בבנק דיסקונט.
יהודה שפר: פה מדובר על פיצול שאין לו היגיון עסקי.
דוד רותם: אז תוסיפו שאין בו היגיון עסקי.
פול לנדס: אפשר לכתוב: ללא סיבה הנראית לעין.
דוד רותם: בדיוק, טוב.
אורית שרייבר: הוספנו גם ב-12.
דוד רותם: סעיף 15 לא יכול להיות.
דוד רותם: "פעולה ראשונה שיזם הלקוח לאחר 17 באוגוסט 2003 בחשבון מנוהל שלפני ה-17 בפברואר בלי שהלקוח זוהה פנים אל פנים.
דוד רותם: אתם עכשיו רוצים לדרוש מהם ללכת ל-2003 לבדוק.
דורית ואג: יש שם גם פעמיים את המילה "הלקוח".
דוד רותם: מה אתם רוצים לבדוק?
דוד רותם: האם את זה שהם יבדקו עכשיו את הפעולה הראשונה ב-17 באוגוסט 2003?
שרה קנדלר: הם יודעים את זה כי אלו לקוחות שהם לא זיהו אותם.
שרה קנדלר: הם לקוחות מוקפאים אצלם כי הם לא זיהו אותם על פי הצו הראשוני.
יהודה שפר: חשבונות שכבר הוקפאו בעבר מכוח הוראות הצו הקודם, לא משהו חדש.
דוד רותם: למה אתם מסבכים לנו את החיים?
דוד רותם: תכתבו: פעולה ראשונה של לקוח בחשבון שהוקפא, נקודה.
שרה קנדלר: לא, אבל המילה "הוקפא" לא תהיה ברורה.
שרה קנדלר: צריך להגיד מתי.
פול לנדס: צריך להבין למה הוא הוקפא.
פול לנדס: ההקפאה היא רק בגלל נושא הזיהוי.
דוד רותם: כתוב: "בלי שהלקוח זוהה הלקוח פנים אל פנים".
דוד רותם: יש פה את המילה "לקוח" פעם אחת יותר מידיי.
פול לנדס: בסדר, בלי שהלקוח זוהה פנים אל פנים.
דוד רותם: 16 הוא דבר מעניין: "חוסר אכפתיות שמראה הלקוח בנוגע לסיכונים...".
פול לנדס: אלה הדוגמאות שהועלו פה בדיון.
פול לנדס: זו בדיוק הדוגמה שאלחנן דיבר עליה.
דוד רותם: ב-19, איך הם צריכים לדעת שהפרטים שמסר בה אינם זהים לפרטים שמסר לתאגיד הבנקאי או לחבר הבורסה.
פול לנדס: אם הוא יודע.
פול לנדס: הרי הוא צריך להצהיר בצו שהפרטים שהוא מסר הם פרטים שהם תואמים לבנק.
פול לנדס: מצב שבו, למשל, הוא לא מוכן להצהיר, והוא מתחמק מהצהרה, הוא מצב שמדליק נורה אדומה שהפרטים שהוא מסר הם לא זהים.
דוד רותם: האם משפחות הפשע הן כל כך מטומטמות ויתחמקו מהצהרה?
פול לנדס: ראשית, כן.
פול לנדס: יש משפחות פשע מאוד מתוחכמות.
פול לנדס: אבל, מספיק שאתה מגייס מישהו שהוא איש מקצוע מצוין שהוא יכול לתת את הייעוץ הנכון.
דוד רותם: נכון, ואז הוא אומר: תרשמו את אותם הפרטים, למה אתם עושים שטויות?
פול לנדס: או שהוא אומר להם: פה תצהירו הצהרה שונה.
פול לנדס: אדוני, זה תכנון.
פול לנדס: זה לא מישהו שמגיע למנהל התיקים ונתקל בדברים האלה בפעם הראשונה, ולא רק מנהל תיקים.
פול לנדס: יש פה תכנון מראש, ולצורך העניין עם הקמת חברות.
יהודה שפר: אני רוצה להזכיר לאדוני דברים שאמרתי כאשר דיברנו על הצו הבנקאי.
יהודה שפר: הצווים האלה יוצאים מהנחה שמנהלי התיקים הם בצד של שומרי החוק, ושהם מסייעים לנו.
יהודה שפר: אם הם מבצעים את עבודתם נאמנה, אותו אדם בדוגמה שנתת, צריך להחליט ברגע מסוים האם הוא חוצה את הקווים או לא.
יהודה שפר: אם הוא איש קש שהוא צריך להצהיר עכשיו הצהרת שקר - - -
דוד רותם: והוא כבר הצהיר אותה בבנק.
יהודה שפר: לא, בבנק איש הקש שפותח את החשבון מצהיר איזושהי הצהרה סתמית.
דוד רותם: שאין נהנים.
יהודה שפר: יכול להיות שהיא מתאימה אפילו לקונטקסט.
קריאה: אין סיכוי.
יהודה שפר: פה אנחנו דורשים מהאנשים לעבור את הקווים, ואנחנו דורשים גם ממנהל התיקים לברר ולהחליט באיזה צד של המתרס הוא.
דוד רותם: מנהל התיקים אומר לו: אדוני, תמלא בבקשה את כל הפרטים כמו שמילאת בבנק, והוא ממלא.
יהודה שפר: ואם הוא מסרב, כמו שאמר פול, או שהוא מצהיר - - -
אלון אלפרט: ואם הוא לא סרב, והוא סימן שזה אותו הדבר, אבל בפועל זה לא אותו הדבר?
יהודה שפר: ואתה יודע שזה לא אותו הדבר?
אלון אלפרט: איך אני יודע?
יהודה שפר: אם אתה יודע.
יהודה שפר: אם אתה לא יודע, אתה בסדר גמור.
יהודה שפר: אם אתה יודע אז באותו הרגע אתה חוצה את הקווים.
יהודה שפר: אם אתה לא יודע, אתה לא יודע.
יהודה שפר: אף אחד לא בא אליך בטענות.
דוד רותם: צריך להוסיף ב-19: ככל שידוע לו, ככל שפרטים אלו ידועים אלו.
פול לנדס: זה ברור שזה ככל הידוע לו.
דוד רותם: כדי שהם יישנו טוב בלילה.
קריאות: אין בעיה.
קריאות: זו הכוונה האמיתית.
קריאות: כתוב, נכתב.
דוד רותם: כתוב, גמרנו.
רונן סלומון: צריך לברר מול הרשות, האם בירור צורכי לקוח לפי חוק זה גם פוטר אותנו מבירור צורכי לקוח לפי חוק הסדרת העיסוק, או שאפשר לאחד את שני הבירורים לצורכי לקוח?
רונן סלומון: זה לא ייעוץ משפטי כי עכשיו יש פה כפילות.
רונן סלומון: העניין הוא לגבי איחוד השאלונים.
שרה קנדלר: אין שום בעיה, כל עוד מופיעות גם השאלות של ההליך לפי חוק הייעוץ, גם הליך לפי צו איסור - - -
דוד רותם: רבותי, האם יש עוד משהו?
פול לנדס: זהו.
דוד רותם: האם אפשר לאשר?
דורית ואג: אושר פה אחד.
דוד רותם: הכול פה אחד.
דוד רותם: אנחנו נמשיך בדיון בהצעת החוק טיפול בעברייני מין.
דוד רותם: אנחנו נעסוק היום בסעיפים 5 ו-6 ואני מקווה שנגמור אותם, כדי שנוכל להתחיל לרוץ בחקיקה.
דוד רותם: בבקשה, סעיף 5.
דוד רותם: מי מוכן לקרוא?
תמי סלע: סעיף 5 הוא הסעיף שמסביר את מינוי מעריכי מסוכנות והכשרתם.
תמי סלע: יש נוסח שפרסמנו על האתר, שהוא נוסח עם הצעות שמבוססות כבר על איזשהו דיון פנימי שערכנו מול משרדי הממשלה – כמובן שהכל זה הצעות לדיון – סעיף קטן (א) לא הוצע בו שינוי, הוא אומר: "שר הבריאות ושר הרווחה ימנו מעריכי מסוכנות שתפקידם לערוך הערכות מסוכנות, ויפקחו עליהם הכל כפי שיקבעו השרים".
תמי סלע: סעיף קטן (ב) מונה איזה בעלי מקצועות יכולים לשמש כמעריכי מסוכנות.
תמי סלע: אחד מאלה: (1) "רופא מומחה בפסיכיאטריה" – פה הצענו להוסיף: או בפסיכיאטריה של הילד והמתבגר.
תמי סלע: הבנו שמדובר על שני תארים נפרדים, על פי תקנות הרופאים, תואר מומחה, שבעצם אם לא נכלול את הרופא המומחה בפסיכיאטריה של הילד והמתבגר, אז הוא לא נכלל בתוך התואר "רופא מומחה בפסיכיאטריה", ובפרט אם בסופו של דבר ייכנסו לחוק גם עברייני מין שביצעו את העבירה בהיותם קטינים, שתתבקש הערכת מסוכנות לגביהם, מה שמסתמן שיקרה, נראה שיש טעם להוסיף גם את בעל המקצוע הזה.
משה (מוץ) מטלון: מה, מומחה בפסיכיאטריה של הילד – אוקי.
תמי סלע: (2) פסיכולוג.
משה (מוץ) מטלון: אז גם בפסיכולוג יש לי הערה.
משה (מוץ) מטלון: איזה פסיכולוג?
משה (מוץ) מטלון: גם פה יש תחומי התמחות וזו שאלה שאני חושב שכן כדאי לתת את הדעת בעניין הזה, כי אנחנו גם ערים כרגע למאבק בין הפסיכולוגים הקליניים לאחרים, לשיקומיים.
משה (מוץ) מטלון: ואני בהחלט חושב שפה צריך כן לפתוח את הצוהר הזה ולאפשר לא רק לפסיכולוגים קליניים, גם לפסיכולוגים שיקומיים וכן הלאה.
משה (מוץ) מטלון: אני חושב שפה גם כן כדאי לתת את הדעת בעניין הזה.
תמי סלע: אז רק אני אומר:
תמי סלע: משיחות שכן קיימנו עם משרד הבריאות בעניין הזה – כי באמת קיבלנו הערות בעניין הפסיכולוג והעובד הסוציאלי מאיגוד מרכזי הסיוע לנפגעות תקיפה מינית ונפגעי תקיפה מינית.
תמי סלע: לגבי פסיכולוג ועובד סוציאלי, כרגע התואר לא מגביל.
תמי סלע: כלומר: כל מי שהוא פסיכולוג וכל מי שהוא עובד סוציאלי לפי החוקים, וכמובן עומד בדרישות ההכשרה הנוספות – אחר כך יש דרישות הכשרה מאד קפדניות שנכללות בתקנות - -
משה (מוץ) מטלון: זה לא ברור.
תמי סלע: יכול להיות.
תמי סלע: לגבי הקרימינולוגים, באמת יש שם הבחנה בין קרימינולוגים קליניים לקרימינולוגים אחרים.
תמי סלע: עכשיו, יש פה איזשהו עניין שמתייחס לשאלה באיזה תארים החוק מכיר.
תמי סלע: החוקים הרלוונטיים.
תמי סלע: יש חוק הפסיכולוגים, חוק העובדים הסוציאליים, חוק הסדרת העיסוק במקצועות בריאות, ששם ייכנס – זה תיקון שעדיין לא נכנס לתוקף, אבל באופן חלקי – רישוי של קרימינולוגים קליניים ובעצם הלכו פה לפי התארים המוכרים בחקיקה.
תמי סלע: זה נכון שגם לגבי פסיכולוג יש הבחנה בין פסיכולוג רשום לפסיכולוג מומחה, שאולי בעצם אלה שעומדים בהכשרה בפועל, כי ההכשרה יותר קפדנית, הם בדרך כלל פסיכולוגים מומחים, שעברו עוד איזושהי התמחות.
משה (מוץ) מטלון: אני לא מדבר על המומחיות, אני מדבר על תחומי ההתמחות.
משה (מוץ) מטלון: היום יש פער בין הפסיכולוגים הקליניים לבין הפסיכולוגים האחרים, שעברו את ההתמחויות שלהם.
משה (מוץ) מטלון: יש פה מחלוקת ויש פה ויכוח.
תמי סלע: חשבתי שאתה מתייחס לקרימינולוגים.
משה (מוץ) מטלון: לא, לא.
משה (מוץ) מטלון: לפסיכולוגים.
תמי סלע: כי הפסיכולוגים כולם נכנסו לחוק.
שרה בן דוד: אפשר להתייחס לפסיכולוגים?
דוד רותם: אני רוצה להבין: למה אתם הופכים את סעיף 5?
דוד רותם: יש נוסח של סעיף 5, צריך לתקן בו סעיפים, ואתם הולכים והופכים בו את כל הסדר.
תמי סלע: אה.
תמי סלע: מבחינת הסדר שהצענו?
תמי סלע: בגלל שחשבנו שפשוט, מבחינה כרונולוגית, עדיף ללכת קודם על החיוב ואחר כך על השלילה.
תמי סלע: קודם מה התנאים – מיהם בעלי המקצועות שיכולים להתמנות כמעריך מסוכנות, ואחר כך את התנאים השליליים, מי לא ימונה כמעריך מסוכנות.
דוד רותם: לא צריך לשנות חוק, כשלא צריך לשנות אותו.
דוד רותם: יש חוק, יש לו סדר מסוים, הוא חי, הוא בועט והוא נושם, ורוצים להוסיף בו סעיפים ולתקן, אבל לא צריך להפוך כל דבר רק בשביל להפוך אותו.
תמי סלע: ככה מתקנים את הסעיף, אבל אם תחליטו שאתם רוצים להישאר עם הנוסח כפי שהוא - -
דוד רותם: אני הייתי נשאר עם הנוסח כפי שהוא.
תמי סלע: זו לא המחלוקת.
שרה בן דוד: אפשר להתייחס לנושא של פסיכולוג, בבקשה?
דוד רותם: תכף נגיע לזה.
תמי סלע: בעצם, לגבי הקרימינולוגים הקליניים, זה מופיע בפסקה 4 – אין פה שינוי.
תמי סלע: אני רק רוצה להדגיש, שפה אין שינוי מהותי לעומת החוק שעבר ב-2006.
תמי סלע: גם שם נאמר קרימינולוג קליני ולא נכנסו – יש הרי טענות שעלו כבר.
תמי סלע: לא נכנסו הקרימינולוגים השיקומיים-חברתיים.
דוד רותם: אני רוצה לשנות את זה.
דוד רותם: אני רוצה שזה יהיה - - -
תמי סלע: אבל, יש טענות לעניין הזה וצריך אולי לשמוע אותן.