GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד רותם: יש לו קשר ישיר עם משרד הפנים?
דוד רותם: הם יכולים להיכנס למרשם האוכלוסין?
אלון אלפרט: נכנסים למערכת - - - ובודקים.
פול לנדס: יש לכם טוקן.
דוד רותם: והמרשם במשרד הפנים מעודכן?
דוד רותם: מי פה ממשרד הפנים?
אלון אלפרט: יש בעיות עם המרשם.
דוד רותם: יש בעיות?
אלון אלפרט: יש בעיות עם תעודות זהות ישנות, שאין מועד רישום.
אלון אלפרט: יש בעיות, אלה דברים מוכרים וידועים.
דוד רותם: אז איך אתם פועלים?
אלון אלפרט: יש הבהרות שרשות ניירות ערך הוציאה בעניין הזה לגבי אפשרות לבדוק עם מסמכים חליפיים אחרים.
דוד רותם: רשות ניירות ערך לא מעניינת את פול.
דוד רותם: אלון אלפרט: מבחינתנו היא השוטר.
דוד רותם: אבל פול אומר לך דברים אחרים.
דוד רותם: הוא ידרוש ממך דברים אחרים.
שרה קנדלר: אז בוא נוסיף את שיקול הדעת לתוך הסעיף.
פול לנדס: בוא נאפשר ליושב ראש רשות ניירות ערך לקבוע אמצעים חלופיים לאימות.
דוד רותם: ראש רשות לניירות ערך?
שרה קנדלר: לא, ניירות ערך.
פול לנדס: בהתייעצות - -
דוד רותם: בהתייעצות אתך, אז אין שום סיכוי שהוא יעשה משהו.
דוד רותם: אתה תיתן לו הנחות, מה קרה?
פול לנדס: אל"ף, אני פתחתי את הדיון בזה שהיו הערות של חברי הבורסה שקיבלנו, כך שמעשים מדברים בעד עצמם.
פול לנדס: ..
דוד רותם: את זה אני מכיר בכל חוק.
דוד רותם: אני קודם מכניס את העיזים, ואחר כך כולם גיבורים גדולים הוציאו אותה.
פול לנדס: אני חושב שבחוק הזה, בצו ובחוקים, אנחנו לא הכנסנו עזים.
דוד רותם: אל תיקח אותי ברצינות בכל דבר.
23591: הסעיף הזה של שיקול דעת ליושב ראש הרשות נמצא כבר בסעיף (ד).
23591: העניין של דרכי אימות חלופיות כבר נמצא.
שרה קנדלר: צודק, שכחנו.
שרה קנדלר: גם אנחנו הספקנו להתבלבל.
דוד רותם: רגע, סעיף (ד) לא מוצא חן בעיני: רשאי יושב ראש הרשות, "בנסיבות מיוחדות, להורות על דרכי אימות פרטים ודרישת מסמכים חלופיות".
דוד רותם: פה יש מלחמה.
פול לנדס: למה מלחמה?
פול לנדס: מלחמה זה אפילו לא כוח עליון.
דוד רותם: עזוב, אני לא דיברתי על כוח עליון, אני אומר לך "בנסיבות מיוחדות".
דוד רותם: אי אפשר ליצור קשר – חברת הדואר - -
פול לנדס: אפשר להוריד "בנסיבות מיוחדות", אבל לכתוב במקום "בהתייעצות עם ראש הרשות המוסמכת".
דוד רותם: היית מת.
דוד רותם: אבל אני מוכן לוותר על דבר אחר, אתה יודע מה?
דוד רותם: אני מוכן "בהתייעצות עם ראש", רק תמחקו לי בבקשה את ועדת החוקה, חוק ומשפט.
דוד רותם: תאמינו לי, כל שבוע אני אתחיל לדון בהוראות שלו ותגידו לי שאני גם צריך לדון בזה.
קריאה: לא, זה לא קשור.
קריאה: "בהתייעצות עם ראש הרשות המוסמכת", זאת אומרת התייעצות עם הרשות לאיסור הלבנת הון.
דוד רותם: נכון, אני מציע לוותר על "ישלח הודעה מנומקת על כך לוועדת החוקה, חוק ומשפט".
דוד רותם: מה אני עושה עם ההודעות האלה, אתם מבינים?
דוד רותם: אני אתחיל לתייק תיקים?
דוד רותם: אני לא מפקח על הסדר, שישלח למבקר המדינה.
פול לנדס: אז כותבים: על אף האמור בסעיף זה, רשאי יושב ראש הרשות, בהתייעצות עם ראש הרשות – אני מבקש להוסיף את מה שהגברת שרה קנדלר מרשות ניירות ערך אמרה.
פול לנדס: למעשה, מה שעושים בפועל, שיתוף הפעולה שיש בין הרגולטורים לבין הרשות הוא שיתוף פעולה מצוין.
דוד רותם: אין לי שום ספק.
פול לנדס: אם כך, אנחנו בסעיף 4(א)(2): "לעניין רישום פרטי הזיהוי שבסעיף 3(א)(1) עד (3) של יחיד שהוא תושב חוץ - דרכון חוץ או תעודת מסע, או העתק מאושר של מסמך זיהוי כאמור; חבר הבורסה ישווה את פרטי הזיהוי עם מסמך נוסף הנושא תמונה ומספר זהות, ובהעדרו – עם מסמך הנושא שם או מספר זהות וכן מען או תאריך לידה, העתקים מצולמים של מסמכי הזיהוי – ככל הנוגע לפרטי הזיהוי – יישמרו אצל חבר הבורסה.
פול לנדס: (3) לעניין רישום פרטי הזיהוי של התאגיד כאמור בסעיף 3(א)(1) עד (3) של תאגיד הרשום בישראל – תעודת הרישום או העתק מאושר שלה; חסר בתעודה אחד הפרטים כאמור – אישור של עורך דין; חבר הבורסה יקבל לידיו וישמור מסמכים אלה או העתקים מצולמים שלהם: (א) העתק מאושר מתעודת הרישום של התאגיד; (ב) העתקים מאושרים ממסמכי היסוד של התאגיד; (ג) אישור של עורך דין על קיום התאגיד, שמו ומספר זהותו; חבר הבורסה רשאי, לחלופין, לאמת את עובדת רישום התאגיד במרשמים המתאימים;
פול לנדס: (ה) העתק מאושר של החלטת האורגן המוסמך בתאגיד על מורשי החתימה לשם ניהול החשבון, או אישור של עורך דין על מורשי החתימה לשם ניהול החשבון;
דוד רותם: אני לא אוהב את המילה "לחלופין" בחוק או בצו.
דוד רותם: "אישור של עורך דין על קיום התאגיד, שמו ומספר זהותו", או בדיקה של חבר הבורסה על עובדת הרישום.
פול לנדס: בסדר, "או חבר הבורסה יהיה רשאי".
דוד רותם: לחלופין כותבים רק בחוזים ובמסמכים לבתי משפט.
דוד רותם: צריך למלא נפח, אז כותבים: לחלופין, לחלופין.
פול לנדס: "(4) לעניין רישום פרטי הזיהוי של תאגיד כאמור בסעיף 3(א)(1) עד (4) של תאגיד שאינו רשום בישראל - על פי מסמך המעיד על רישומו או על פי העתק מאושר ממסמך כאמור, ככל שפרטים אלה מופיעים במסמך" - -
דוד רותם: למה אתם כותבים בכל מקום עורך דין?
דוד רותם: תמיד היה או עורך דין או רואה חשבון.
דוד רותם: נניח שרואה חשבון נותן אישור כזה, לא מספיק לכם?
פול לנדס: אפשר לבדוק את העניין הזה.
שרה קנדלר: אבל זה כל האישורים - - -
דוד רותם: רואי חשבון הם אנשים רציניים.
שרה קנדלר: לפחות כמו עורכי דין.
שרה קנדלר: ..
שרה קנדלר: האם יש חוקים אחרים, שבהם רואה חשבון מאמת מסמכים?
דוד רותם: אני אגיד לך את האמת, אני יודע שבפרקטיקה היו מאשרים.
אלון אלפרט: בעבר זה היה.
עדי שני: אנחנו החלפנו את כל המסמכים שאישרו רואי חשבון למסמכים שמאשרים עורכי דין.
קריאה: בפרקטיקה אנחנו משתמשים בעורכי דין.
אלון אלפרט: עד הצו ב-2001 רואה חשבון היה מאמת את זכויות החתימה וכדומה.
קריאה: אבל תצהיר למשל הוא לא מאמת.
דוד רותם: תצהיר בוודאי שלא, זה על פי חוק.
קריאה: האם מבחינת
קריאה: כם זה מקובל שנמשיך - - -
עדי שני: זה לא משנה, לפעמים יותר נוח לחברות לעבוד עם - - -
פול לנדס: יש היום כל כך הרבה עורכי דין, צריך למצוא להם פרנסה.
עדי שני: אז אפשר להוסיף חלופה.
דן אלון: עד שתבדקו ותעבירו למשרד המשפטים, נראה לי שאפשר להשאיר עורך דין.
דוד רותם: טוב, תשאירו עורכי דין.
דוד רותם: אדוני עורך דין?
דן אלון: במקרה.
דן אלון: ..
פול לנדס: "(5) לענין רישום השם של מוסד ציבורי ושל תאגיד שהוקם בחיקוק בחוץ לארץ - הצהרת המבקש לפתוח חשבון, ובתאגיד שהוקם בחיקוק החיקוק שמכוחו הוקם התאגיד, או אישור של עורך דין על קיומו של החיקוק; חבר הבורסה יקבל לידיו מסמכים כאמור בפסקה (3)(ד) ו-(ה), בשינויים המחויבים; חבר הבורסה ישמור מסמכים אלה או העתקים מצולמים שלהם; (6) בגוף מוכר" – ויש הגדרה של גוף מוכר – "לענין רישום השם והמען - הצהרת המבקש לפתוח חשבון, לאחר שחבר הבורסה נוכח לדעת, על פי מסמך, שהמבקש מוסמך לפעול בשם הגוף המוכר; חבר הבורסה ישמור מסמך זה או העתק מצולם שלו; (7) נעשו פעולות לפתיחת החשבון מחוץ לישראל, רשאי חבר הבורסה על אף האמור בפסקאות (2) ו-(4), לרשום את פרטי הזיהוי לפי מסמכי הזיהוי המקובלים בחשבון מן הסוג הזה במדינה שנעשה בה הזיהוי, ובלבד שבמדינה זו קיימת חקיקה המחייבת זיהוי לקוחות; חבר הבורסה ישמור בידיו עותקים מצולמים של מסמכי הזיהוי".
דוד רותם: אני רוצה להכניס בסעיף 7 חובה עליכם להוציא פעם ב-X זמן רשימה, איפה יש חקיקה כזאת ואיפה לא.
דוד רותם: מישהו פה יודע איפה יש חקיקה, חוץ ממך?
דוד רותם: חברי הבורסה, אתם יודעים איפה יש חקיקה כזאת?
דוד רותם: הם יעבדו עליך בעיניים, או שאתה תעבוד עליהם בעיניים.
פול לנדס: אני אסביר למה זה מאוד פשוט.
פול לנדס: דבר ראשון, מה שקיים בצו – ואני חושב שזאת החובה המאוזנת – זה המדינות בסיכון, כשמדינות בסיכון זה משהו שנכון לעקוב אחריו וזה נכון לעדכן את הגופים הפיננסיים, אבל כדי לבדוק אם יש במדינה חקיקה, זה מאוד פשוט.
פול לנדס: אפשר להיכנס לאתר של ה-FATF.
דוד רותם: אתה הרי נמצא באתר הזה כל היום - - -
פול לנדס: אני אסביר גם מה הבעיה.
פול לנדס: כשאנחנו מדברים על חקיקה לעניין זיהוי לקוחות, יש פה שאלה מה רמת החקיקה.
דוד רותם: כשאתה נותן לי לבדוק את זה ומדובר בקליינט שלי שאני "עושה עליו כסף", מצדי אם באיזשהו מקום אומרים לו: אתה צריך לשאול אותו איך קוראים לך, זה מספיק, כי יש לי הוראה לזיהוי חקיקה.
דוד רותם: אותך זה לא מספק.
פול לנדס: אנחנו מקבלים שאלות - אגב, אבל רק בנושא הזה.
פול לנדס: אני מבין מה שאדוני אומר, אבל זה מטיל נטל כבד על הרשות, כי אנחנו מדברים פה, למעשה, על פלטפורמה של כל המדינות וכל ה-jurisdictions שיש.
דוד רותם: ואתה היחיד שיודע את זה.
פול לנדס: אני אגיד מה הפתרון המאוזן בעיניי.
פול לנדס: אל"ף, יש מדינות, שאין ספק שיש שם חקיקה לעניין זיהוי לקוחות – ארצות הברית, אנגליה, בלגיה, מדינות אירופה, אבל אם יש מדינה או איזה jurisdiction שיש איתה שאלה, שיפנו אלינו ואנחנו נענה.
פול לנדס: אגב, אנחנו עושים את זה.
דוד רותם: זה נטל הרבה יותר גדול.
פול לנדס: אני חושב שלא, כי אני מדבר מתוך ניסיון.
פול לנדס: הפניות שנעשות, לא רק בנושא הזה – נעשות פניות נוספות, המדיניות שלנו ברשות היא שאם גופים פיננסיים פונים ויש להם שאלות, הם מבחינתנו בעדיפות ראשונה ככל שאנחנו יכולים לתת מענה; אני לא מדבר על pre-ruling ואני לא מדבר על מצב שבו אנחנו צריכים להחליף ייעוץ משפטי של הגוף הפיננסי, אלא במצב שיש שאלה, שאלה עניינית, כמו שאדוני ציין.
דוד רותם: האם בטימבקטו יש חקיקה המחייבת זיהוי לקוחות?
דוד רותם: עכשיו תגיד לי: אדוני לא מחליף לך את היועץ המשפטי, שיילך היועץ המשפטי שלך ללמוד את החוק.
פול לנדס: אל"ף, אני יכול להפנות אותו לאתר, ששם בלחיצת כפתור הוא יכול לראות מה המצב.
פול לנדס: בי"ת, אני יכול לשלוח לו את הדוח האחרון של ה-FSRB על אותה מדינה.
פול לנדס: אני יכול לשלוח לו, למשל, אם הוא הופיע באיזשהו מסמך מסוים של גוף רשמי, כמו שאחת המדינות לאחרונה הופיעה, שהוא לא עומד בסטנדרטים הנדרשים.
דוד רותם: לא עומד בסטנדרטים הנדרשים - -
פול לנדס: - - בעניין זיהוי לקוחות.
דוד רותם: כתוב שצריכה להיות חקיקה המחייבת זיהוי לקוחות, ולכן כשאני נותן לך - - -
פול לנדס: אגב, חקיקה מחייבת זיהוי לקוחות זה, למעשה, לבדוק בדוח את המלצה 5, כי 5 זה זיהוי לקוחות.
דוד רותם: לכן אני אומר לך – כדי לסגור את הקופסה, אם הרשות תוציא אחת לשנה רשימה של המדינות שיש בהן, אף אחד לא יוכל להגיד לך: אדוני, כן ידעתי, לא ידעתי.
דוד רותם: בסדר, אבל לא נוח לכם.
דן אלון: למה אי אפשר פשוט את רשימת הארצות בסעיף 5 שאתה מדבר עליו - - -?
פול לנדס: את התוספת של המדינות בסיכון?
דן אלון: כן.
פול לנדס: יש - הרעיון הוא כמו שלילך אומרת, אנחנו מדברים על מדינות ששם יש זיהוי לקוחות.
פול לנדס: התוספת הראשונה של מדינות, אם אני לא טועה, שלא עומדות בסטנדרטים הנדרשים, זה בדיוק ההפך.
דן אלון: בסדר, אז זה הפוך, לא חשוב, העיקר שנדע מאיפה זה בא.
קריאה: להגיד שכל המדינות שלא בתוספת - - -
פול לנדס: אבל זה לא נכון, כי יש מדינה שיכולה לא להיות בתוספת, אבל שב-5 היא קיבלה Non compliance.
קריאה: איך נדע?
פול לנדס: אם יש ספק, שיפנו אלינו, יקבלו תשובה.
שרה קנדלר: זה סעיף שנמצא בצו מתחילתו.
פול לנדס: מה שאדוני מציע, אני מבין מאיפה זה בא, אבל זה מטיל נטל כבד - אגב גם מבחינה תקציבית, כי זה דבר של היקף מאוד גדול של מדינות, שצריך לעקוב אחריו.
דוד רותם: כשאני פונה אליך בשאלה, אתה נותן לי עדיפות ראשונה ואתה ממילא בודק.
דוד רותם: בוא נאמר, שאם יש לך שלוש פניות בשנה, אני חוסך לך את זה שאתה מוציא פעם אחת, אבל בסדר.
שרה קנדלר: - - - כל מדינות העולם.
דוד רותם: אבל הרי אתם יודעים את זה בראש.
פול לנדס: אני גם חושב שהקשר הזה עם מי שפונה הוא קשר בריא.
פול לנדס: אנחנו יכולים לדעת, למשל, מהפנייה אם יש איזה פער מסוים או אם יש איזה נושא שצריך להתמקד בו.
פול לנדס: חלק מהתיקונים כאן זה בעקבות שאלות שנשאלנו.
23591: לגבי קטין, יש נקודה שלא ברורה לי פה.
23591: אני מבין שהרעיון של גיל 16 זה עניין שיש לו תעודת זהות.
פול לנדס: חובה שתהיה לו תעודת זהות.
שרה קנדלר: לא, 16 זה לא חובה, זה רשות - 18 הוא חייב.
23591: הרי יש פה פער של שנתיים.
שרה קנדלר: נכון, בגיל 16 הוא יכול להוציא תעודת זהות, בגיל 18 הוא חייב להוציא.
דן אלון: מה לא מופיע בבנקים?
יהודה טברסקי: הנושא של חתימת מקור ועניין הוספת - - -
דן אלון: אם יש משהו שלא מופיע בבנקים, אני מבקש שלא יופיע גם פה.
פול לנדס: זאת הקלה שמופיעה בבנקים, והיא מופיעה גם כאן.
פול לנדס: "(ב) בסעיף זה, "העתק מאושר" - העתק מתאים למקור המאומת בידי אחד מאלה: (1) הרשות שהנפיקה את מסמך המקור; (2) עורך דין בעל רישיון לעריכת דין מישראל או מאחת ממדינות ה-OECD, או מהמדינה שהנפיקה את המסמך לגביו נדרש אישור של עורך דין, ובלבד שמדינה זו אינה מנויה בתוספת הראשונה".
דוד רותם: האם זה עומד בהוראות חוק לשכת עורכי הדין וחוק הנוטריונים?
דוד רותם: על פי החוק בישראל, יש דברים שיוחדו למקצוע עריכת הדין, בין היתר נדמה לי שיש שם אישור מסמכים.
פול לנדס: לא, שיוחדו לעורך דין ולא לבעל מקצוע אחר.
דוד רותם: נכון, אתה מדבר פה על אישור מסמך בישראל, שאתה נותן אותו לעורך דין מאחת ממדינות ה-OECD.
23591: זאת לא פעולה משפטית.
דוד רותם: אישור מסמך?
דוד רותם: העתק מתאים לפעמים זה רק לנוטריון, לכן אני שואל האם זה מתאים גם להוראות חוק הנוטריונים.
דוד רותם: זה מסמכי חוץ.
פול לנדס: למעשה, רוב המסמכים הם מסמכי חוץ, כי אם החברה הואגדה בחוץ לארץ - - -
דוד רותם: זה נכון, לפעמים כשרוצים לקבל את תעודת הרישום הישראלית, אומרים: אדוני, תחתום, זה מתאים למקור – זה בסדר.
דוד רותם: אבל כשאתה מדבר על מסמכי חוץ, נדמה לי שזה ייוחד בחוק לנוטריונים ולאפוסטיל וכל הדברים האלה.
פול לנדס: אגב, אבל יש גם תיקון של אפשרות לעורכי דין זרים - בקיצור, אדוני, אנחנו נבדוק את זה.
דוד רותם: לא, עזבו את התיקון לעורכי דין זרים.
דוד רותם: יש להם אפשרות להיות רק בדין הזר ולא בדין הזה.
דוד רותם: על פי התיקון, עורך דין זר לא יכול לעשות את זה.
פול לנדס: אדוני, אני יכול לומר לגבי העניין הזה, שאנחנו לא קיבלנו שום הערה של לשכת עורכי הדין.
דוד רותם: זה לא אומר דבר.
דן אלון: לא התכוונת לשנות את החוק שם.
דוד רותם: תבדקו, אם זה תואם, אין לי בעיה עם זה.
דוד רותם: אני לא דואג לעורכי הדין, אני רק לא רוצה שאתם - - -
פול לנדס: אנחנו נבדוק ונשלח הודעה.
פול לנדס: "(3) עובד של חבר הבורסה או עובד של תאגיד קשור כהגדרתו בחוק העיסוק של חבר הבורסה, שבפניו הוצג המסמך המקורי".
דוד רותם: זה הכי טוב.
פול לנדס: "(4) רשות כאמור בסעיף 6 לאמנה המבטלת את דרישת האימות לתעודות חוץ ציבוריות"; "(5) נציג דיפלומטי או קונסולארי ישראלי בחוץ לארץ.
פול לנדס: (ג) חבר בורסה ינקוט אמצעים סבירים" – וכאן היתה הערה של מנהלי התיקים שהוספנו אותה גם כאן – בהתייחס לסיכון הלבנת הון ומימון טרור "לאימות פרטי הזיהוי של נהנה ובעל שליטה בחשבון כאמור בסעיף 4(ב) - (ד), תוך שימוש במידע רלוונטי או בנתונים שהתקבלו ממקור מהימן המניחים את דעתו", והוספנו גם: לצורך כך רשאי חבר הבורסה לאמת את פרטי הזיהוי עם מרשם האוכלוסין.
פול לנדס: "(ד) על אף האמור בסעיף זה, רשאי יושב ראש הרשות" – צריך להוריד את ה"רשאי" השני – בהתייעצות עם ראש הרשות המוסמכת "להורות על דרכי אימות פרטים ודרישת מסמכים חלופיות".
פול לנדס: הורדנו "בנסיבות מיוחדות".
פול לנדס: אגב בסעיף (ג) זה 3(ב)-(ד), ולא 4(ב)-(ד).
קריאה: לפי המספור הישן, זה עוד לא תוקן.
פול לנדס: סעיף 5 – הצהרה על נהנה ועל בעל שליטה.
פול לנדס: אגב, זה גם מופיע בנוסח הקודם.
פול לנדס: הצהרה על 5.
פול לנדס: (א) בעת פתיחת חשבון ידרוש חבר הבורסה מהמבקש לפתוח חשבון הצהרה בחתימת נהנה ועל בעל מקור אם קיים נהנה בחשבון; הצהיר המבקש לפתוח חשבון כי קיים נהנה בחשבון – שליטה תכלול ההצהרה את הפרטים כאמור בסעיף 3(ב) לגבי כל אחד מן הנהנים; נפתח החשבון שלא בידי בעל החשבון, ידרוש חבר הבורסה גם מבעל החשבון הצהרה כאמור לפני ביצוע פעולה בחשבון; ואולם (1) היה הנהנה בלתי ידוע, כאמור בסעיף 3(ב)(1) – יצהיר על כך המבקש לפתוח חשבון; (2) התבקש חבר הבורסה לפתוח חשבון כאמור בסעיף 3(ב)(2), ישמור העתק מהחלטת בית משפט, בית הדין או ההוצאה לפועל המעידה על המינוי; (ב) בעת פתיחת חשבון בעבור תאגיד, ידרוש חבר הבורסה הצהרה מן התאגיד בחתימת מקור או אישור של עורך דין על פרטי הזיהוי כאמור בסעיף 3(ג) לגבי בעל שליטה בתאגיד.
פול לנדס: (ג) בעת ביצוע פעולה כמפורט בסעיף 12, אם נעשתה שלא באמצעות חשבון כלשהו של בעל חשבון, ידרוש חבר הבורסה ממקבל השירות, הצהרה בחתימת מקור אם קיים נהנה בחשבון; הצהיר מקבל השירות כי קיים נהנה בחשבון, תכלול ההצהרה את הפרטים כאמור בסעיף 3(ב) לגבי כל אחד מן הנהנים.
פול לנדס: (ד) ההצהרות כאמור בסעיפים קטנים (א) עד (ג) ייעשו לפי הטופס שבתוספת השניה.
פול לנדס: סעיף 6 – פטור חלקי.
פול לנדס: כאן אנחנו מחקנו את "חבר בורסה רשאי להחליט" והשארנו: "(א) האמור בסעיפים 3(ב), ו-(ד)(2) וכן 5(א) לגבי רישום נהנה בחשבון לא יחול על – (1) חשבון של מוסד ציבורי; (2) חשבון של תאגיד בנקאי, בנק הדואר, מבטח, חבר בורסה, קופת גמל וחברה מנהלת בעבור קופת גמל שבניהולה וחשבון בעבור קרן; (3) חשבון ניירות ערך שגוף מחוץ לארץ מבקש לפתוח בעבור לקוחותיו, לרבות חשבון כספי הקשור במישרין לחשבון ניירות הערך, ובלבד שחלות על אותו גוף הוראות חוק או הוראות רשות מוסמכת המחייבות זיהוי לקוחות לעניין מניעת הלבנת הון ומניעת מימון טרור, והוא הגיש לחבר הבורסה הצהרה על כך; (4) חשבון של גוף מוכר; (5) חשבון בעבור הקדש ציבורי הרשום אצל רשם ההקדשות הציבוריים; (6) חשבון בעבור הקדש ציבורי רבני שניתן לגביו אישור בית הדין הרבני כי הוא הקדש דתי רבני שנועד למטרות ציבוריות, אלא אם כן קיבל חבר הבורסה הודעה מבית הדין הרבני כי האישור בוטל; (7) חשבון שמנוהל למטרות קהילתיות לטובת קבוצה גדולה או בלתי מוגדרת של נהנים, ובלבד שניתן לכך אישור של האחראי למילוי החובות לפי סעיף 8 לחוק; (8) חשבון שמנוהל למטרות קהילתיות לטובת קבוצה גדולה או בלתי מוגדרת של נהנים, ובלבד שהיתרה בחשבון, בסוף כל יום עסקים, וכן כל פעולה בחשבון, אינה עולה על סכום של 50,000 שקלים חדשים".
דוד רותם: תסביר לי את הסעיף הזה.
דוד רותם: אני מייצג קבוצה גדולה למטרות קהילתיות וכולי וכולי, פתחתי חשבון, הכנסתי לשם 50,000 שקל, ביקשתי: תקנו לי מניות חברה זו וזו.
דוד רותם: בסוף יום העסקים, באותו יום, המניות עלו ב-3%, ולכן יש לי שם 51,500.
דוד רותם: מה הוא עושה, הוא שולח לי צ'ק?
פול לנדס: חבר הבורסה אמור להסב את תשומת לבך – אדוני, זה מקרה שהוא אפשרי, אבל - - -
דוד רותם: יש לך מניות?
פול לנדס: כיום לא.
דוד רותם: אני לא מבין אותך, זה יכול לקרות שלוש פעמים ביום.
דוד רותם: מניות עולות, יורדות.
דוד רותם: אדם הכניס 30,000 שקל, קנו לו מניה, המניה עלתה, הוא מעל 50,000 שקל.
פול לנדס: מה שחבר הבורסה צריך לעשות זה להסב את תשומת לבו שהסכום חורג ולפעול בהתאם.
דוד רותם: מה לעשות?
דוד רותם: אתה אומר שלגופים כאלה אסור להחזיק יותר מ-50,000 שקל.
פול לנדס: הרעיון של הסעיף הזה נועד לתת הקלה, כי המשמעות היא שמדובר באנשים או בקבוצה שאין לך פרטי נהנים, ולכן ההקלה ניתנה, ובלבד שתיחמנו אותה בסכום שהוא סכום סביר.
דוד רותם: לא, זה בסדר, אבל הסכום הסביר יכול להיות אחת משניים, שאני לא אעשה פעולות ביותר מ-50,000 שקל, או שאני לא אפקיד יותר מ-50,000 שקל, אבל אם הפקדתי 50,000 שקל ואתה יודע את כל הפרטים עליהם, המניות עלו, אז אתה אומר לו: רוץ, תמכור, תשנה, תחליף, תעשה, זה לא עובד במשק כזה.
פול לנדס: אם באופן שיטתי רואה חבר הבורסה שהפעולות שמבוצעות בחשבון הן למעשה פעולות, כמו שאדוני הביא את הדוגמה, שכל פעם למעשה הוא עובד על הרף של 50,000 ש"ח.
דוד רותם: הוא לא עובד.
דוד רותם: עזוב, הוא הכניס פעם אחת 50,000 והמניות עולות.
דוד רותם: מנהל התיקים צריך לסגור לו את החשבון ולהגיד לו: אדוני, תביא את כל המסמכים, כי אתה לא עומד בסעיף הפטור.
דוד רותם: הוא צריך להגיד לו: תמכור את המניות ותיקח את הכסף.
פול לנדס: הוא צריך להסב את תשומת לבו למגבלה להוראה החוקית, ולבקש מהם לפעול בהתאם, מה זה לפעול בהתאם?
פול לנדס: בהנחה שהוא משאיר את החשבון פעיל, להותיר בחשבון סכום של עד 50,000 ש"ח.
פול לנדס: זאת למעשה האינטראקציה של הגוף הפיננסי אל מול הקבוצה.
פול לנדס: אגב, כמו שאומרת עורכת דין שלמון, האופציה זה לבטל את הסעיף, זה לא לתת את הפטור הזה.
דוד רותם: לא, האופציה זה להגיד שההפקדה של 50,000 שקל או פעולה של 50,000 - - -
פול לנדס: לא, אז אתה יכול להגיע לסכומים גדולים, כי כל פעם הוא יהיה עם 50,000, במנות של 50,000.
דוד רותם: לא, הוא לא יכול במנות.
פול לנדס: למה?
דוד רותם: יותר מ-50,000 הוא לא יכול להפקיד בחשבון הזה, כי ברגע שהוא מפקיד 51,000 שקל, גמרנו, בסוף יום העסקים היה יותר מ-50,000 שקל, והוא לא יכול.
דוד רותם: תגביל אותו להפקדה של 50,000 שקל, תגביל אותו לפעילות, אבל אם אדם שם 50,000 שקל בחשבון עבור הרבה נהנים והבורסה עולה ועולה ועולה, אתה אומר לו: תמשוך, תוציא.
דוד רותם: הרי יש לך מעקב, אתה יודע בדיוק כמה הגיעו לשם.
דוד רותם: הגיעו לשם 50,000 שקל, אתה יכול לדעת בדיוק מאיפה הם באו.
דוד רותם: העובדה שהבורסה עושה כסף, ברוך השם.
פול לנדס: יש אופציה אחרת – שהוא לא יבקש להוציא כספים מהחשבון, יתן את שמות הנהנים.
דוד רותם: לא יודע, יש לי 100 נהנים.
פול לנדס: קבוצה גדולה.
דוד רותם: קבוצה גדולה קהילתית - - -
פול לנדס: 100 נהנים זאת קבוצה סגורה – אמנם 100, אבל זאת קבוצה סגורה.
דוד רותם: "למטרות קהילתיות...
דוד רותם: קבוצה גדולה" – תושבי השטחים הכבושים זה מטרות קהילתיות.
דוד רותם: אתה יודע, יש כמה חשבונות כאלה.
דוד רותם: אם אתה לא יודע, אני אספר לך.
פול לנדס: אני חושב שהמגבלה בסעיף סבירה ומאוזנת.
דוד רותם: טוב, אין בעיה.
פול לנדס: "(9) חשבון מסוג אחר שהורה יושב ראש רשות ניירות ערך; קבע יושב ראש הרשות כאמור- ישלח הודעה מנומקת על כך לוועדת החוקה, בתוך 30 ימים מיום קביעתו".
דוד רותם: אתה יכול להוריד את ועדת חוקה, חוק ומשפט.
פול לנדס: אבל בוא נוסיף את ההתייעצות.
דוד רותם: לא, אל תוסיף שום התייעצות, תעזוב אותי.
דוד רותם: אני גם במקומך לא הייתי מוסיף בשום מקום "בהתייעצות".
דוד רותם: אתה יודע מה זה בהתייעצות?
דוד רותם: היי פול, מה אתה אומר על זה?
דוד רותם: הא, אתה מתנגד?
דוד רותם: תודה רבה, ביי.
דוד רותם: התייעצתי אתך.
דוד רותם: לא כתוב "בהסכמה", כתוב "בהתייעצות".
פול לנדס: התייעצות זה לא האקט הפורמלי להרים טלפון, אלא זה דורש לדעת אם יש סיבה לעמדה שונה, מה הנימוקים ולשקול אותם, ובסוף להכריע.
פול לנדס: אדוני - - -
דוד רותם: בלב פתוח ונפש חפצה.
פול לנדס: "(ב) פתיחת חשבון כאמור בסעיף קטן (א)(7) ו-(8) תותנה בהצהרה לפי הטופס שבתוספת השניה, של המבקש לפתוח חשבון, על המטרה המיוחדת של החשבון; (ג) חדל להתקיים בבעל החשבון אחד התנאים כאמור בסעיף קטן(א)(7) ו-(8), תישלח לו התראה על כך; המשיך בעל החשבון לפעול בחשבון כאמור לאחר שנשלחה ההתראה, לא יבצע חבר הבורסה כל פעולה יזומה בחשבון למעט משיכת היתרה הקיימת וסגירת החשבון ופירעון חובות, אלא אם כן ימלא בעל החשבון הצהרה על נהנים לפי סעיף 5".
23591: אבל אתם מניחים שהוא יודע כשחדל להתקיים תנאי כזה, ואם הוא לא יודע?
פול לנדס: לכן נשלחת התראה.
23591: אם חבר הבורסה לא יודע שחדל להתקיים אחד מהתנאים האלה, איך הוא אמור לדעת?
עדי שני: ביקשנו להוסיף "ככל הידוע".
23591: לא רק זה, הרי יש פה רשימה – חשבון של מוסד ציבור.
פול לנדס: כל מה שאנחנו עושים, תמיד זה ככל הידוע לנו.
אורית שרייבר: יש בחוק הכללי סעיף קטן שאומר: הוא צריך לדעת, לא ככל שידוע לו.
לילך וגנר: - - - פטור מאחריות, פעולות בתום לב, ולכן לא צריך בכל מקום להכניס את זה מפורשות.
פול לנדס: בסעיף (ד) מחקנו את חמש המילים הראשונות: "(ד) האמור בסעיפים 3(ג), (ד)(3) ו-5(ב) לגבי רישום בעל שליטה לא יחול על חשבונות של תאגיד בנקאי, של מבטח, של קרן, של קופת גמל, של חברה מנהלת בעבור קופת גמל שבניהולה ושל חברה שניירות הערך שלה נסחרים בבורסה לניירות ערך בתל-אביב או בבורסה במדינה שהיא חברה ב-OECD וכן על חשבון של תאגיד מסוג אחר שהורה עליו יושב ראש הרשות; הורה יושב ראש הרשות על סוג אחר כאמור" – את זה אנחנו מורידים, הודעה מנומקת.
פול לנדס: "בסעיף זה ובסעיף 7, "בורסה" – בורסה לניירות ערך או שוק מוסדר כהגדרתו בחוק השקעות משותפות בנאמנות, התשנ"ד-1994.
פול לנדס: (ה) נשלטת חברה בידי חברה כאמור בסעיף קטן (ד), יראו בחברה כאמור בסעיף קטן (ד) בעל שליטה; חשבון 7.
פול לנדס: בפתיחת חשבון קורספונדנט יחולו על אף האמור בפרק זה, הוראות אלה: קורספונדנט (1) חבר הבורסה ירשום את- (א) שם התאגיד, ואם המדובר בשלוחה – גם שם החברה-האם; (ב) לגבי תאגיד זר - שם מדינת ההתאגדות ושם הרשות המפקחת באותה מדינה".
דוד רותם: מה זה שם הרשות המפקחת באותה מדינה?
דוד רותם: למה הכוונה?
דוד רותם: זה כל ראשי התיבות שאתה "זורק" לי כל שלוש דקות?
פול לנדס: "(ג) מען, מספר טלפון ושמות אנשי קשר; (ד) שם ומען של המחזיקים ב-20% או יותר מאמצעי השליטה בתאגיד, אלא אם כן הרשות המפקחת על התאגיד היא בישראל או באחת ממדינות ה-OECD ומניותיו או מניות חברה השולטת בו נסחרות בבורסה לניירות ערך בישראל או בבורסה באחת ממדינות ה-OECD; לענין זה, "אמצעי שליטה" – כהגדרתם בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ"א-1981 ; (2) חבר הבורסה יקבל בעת פתיחת החשבון מסמכים אלה: (א) לגבי תאגיד זר - העתק של הדוח הכספי השנתי האחרון או תמצית מדוח כספי שנתי אחרון שפורסם במאגר מידע ציבורי; (ב) מכתב בקשה לפתיחת חשבון; חבר הבורסה ישמור את המכתב שבע שנים לפחות לאחר סגירת החשבון; (3) בעת פתיחת חשבון קורספונדנט לתאגיד שהתאגד מחוץ לישראל במדינה שאיננה חברה ב-OECD יקבל חבר הבורסה גם את המסמכים המפורטים להלן וישמור אותם שבע שנים לפחות לאחר סגירת החשבון: (א) רישיון מאת הרשות המפקחת; (ב) מסמכי התאגדות; (ג) אחד מאלה: (1) המלצות מבנקים במדינות החברות ב-OECD, שמנהלים חשבון קורספונדנט לתאגיד המבקש לפתוח חשבון אצל חבר הבורסה; (2) מסמך המעיד על כך שהתאגיד המבקש לפתוח חשבון אצל חבר הבורסה מנהל חשבון קורספונדנט בבנקים כאמור, וכן הצהרת התאגיד שחלות עליו הוראות חוק או הוראות הרשות המוסמכת המחייבות זיהוי והכרת לקוחותיו לענין מניעת הלבנת הון ומניעת מימון טרור.
פול לנדס: (4) לא יפתח חבר בורסה חשבון קורספונדנט, אלא אם כן אישר זאת" נושא משרה.
דוד רותם: מחקתם "נושא משרה" וכתבתם "מנהל בכיר".
פול לנדס: אני אומר:
פול לנדס: ניקח את נושא משרה, לרבות מי שכפוף ישירות למנכ"ל.
פול לנדס: "(5) חבר בורסה יפתח חשבון קורספונדנט רק לבנק המורשה במקום שיש לו נוכחות פיזית בו ושבו הוא מנהל עסקים מול לקוחות ואולם, חבר בורסה לא יפתח חשבון קורספונדנט לבנק כאמור אם הוא מאפשר שימוש בחשבונותיו בידי תאגיד שלא מתקיימים בו התנאים האמורים".
23591: אולי אפשר למצוא ניסוח קצת יותר מוצלח?
23591: הניסוח הזה לא ברור, "בנק המורשה במקום שיש לו נוכחות פיזית בו", מה זה "בו"?
23591: הכוונה ברורה, אבל הניסוח לא כל כך.
פול לנדס: אתה צודק, אז אפשר להוריד את המילה "בו": "חבר בורסה יפתח חשבון קורספונדנט רק לבנק המורשה במקום שיש לו נוכחות פיזית ושבו הוא מנהל עסקים".
פול לנדס: חשבון 8.
פול לנדס: בפתיחת חשבון במערכת סגורה לא יחולו הוראות סעיפים 2 ו-9; חבר הבורסה רשאי במערכת על אף האמור בסעיפים 4(א) ו-5(א) ו-(ב) לרשום את פרטי הזיהוי על פי העתק של מסמכי סגורה הזיהוי, ולקבל הצהרה על נהנה ובעל שליטה שלא בחתימת מקור" - וכאן נוסף לזה: רשאי שלא לאמת את פרטי הזיהוי של מורשה החתימה.
פול לנדס: זה היה לבקשה של חברי הבורסה; "לענין סעיף זה, "חשבון במערכת סגורה" – חשבון המשמש אך ורק לביצוע פעולות רכישה ומכירה של ניירות ערך ונכסים פיננסיים, ואשר מקור הכספים הבלעדי לרכישתם הוא חשבון אצל חבר בורסה אחר או תאגיד בנקאי (להלן- חשבון המקור) הנותן גם את שירותי המשמורת בנאמנות של ניירות ערך ונכסים פיננסיים כאמור ובלבד שהכספים ניירות הערך והנכסים הפיננסיים מועברים בחזרה לחשבון המקור" – נוסיף אחרי המילה "הכספים" פסיק.
פול לנדס: זיהוי פנים אל 9.
פול לנדס: (א) חבר בורסה יזהה את בעל החשבון ומורשה החתימה פנים אל פנים על פי מסמך פנים זיהוי כמפורט בסעיף 4, לפני הפעולה הראשונה של כל אחד מהם בחשבון; לענין זה, "זיהוי פנים אל פנים" - זיהוי על ידי אחד מאלה: (1) עובד של חבר הבורסה או עובד של תאגיד קשור כהגדרתו בחוק העיסוק של חבר הבורסה; (2) בעל רישיון לעריכת דין בישראל; (3) נציג דיפלומטי או קונסולארי ישראלי בחוץ לארץ; (4) רשות שצוינה בסעיף 6 לאמנה לביטול דרישת האימות; (5) עובד של תאגיד בנקאי או של בנק הדואר".
עדי שני: בצו של מנהלי תיקים לא הוספתם עובד תאגיד בנקאי.