GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד רותם:
בכל מדינת ישראל יש קאדי מד'הב אחד דרוזי?
קריאה:
בערכאה ראשונה.
דוד רותם:
אבל היה צריך למנות.
דארין דניאל:
העניין בהליכים.
סעיד נפאע:
לכן אני בא ואומר: אני לא מבקש להגדיל תקנים, אותם תקנים, רק לקבוע איזשהו מנגנון – יש לי הצעה כזאת – שלא ייווצר מצב בכל תקופה שהיא, שיש רק קאדי אחד.
סעיד נפאע:
זו הכוונה, אין הגדלת תקנים ואין תוספת תקנים.
דוד רותם:
כמה מונה העדה הדרוזית בישראל?
קריאה:
100,000.
קריאה:
120,000.
מגלי והבה:
131,000.
דוד רותם:
130,000, בסדר.
דוד רותם:
ויש קאדי מד'הב אחד, שהוא קשור ל-20% מהעדה.
דורית ואג:
ל-26,000.
ראמי טרביה:
הם לא 20%.
חמד עמאר:
לא 20%, יש 2,500 איש.
דוד רותם:
למה אתה חושב שהוא צריך לפסול את עצמו?
סעיד נפאע:
יש קרבת משפחה, מגיעים בפניו דיינים.
דוד רותם:
אני מכיר מערכות משפט, שיש בהן יותר מאחד, והם כולם נגועים, אז הם פוסלים את עצמם?
סעיד נפאע:
כשיש עילה בדין לפסול את הקאדי והוא מתבקש לפסול את עצמו, קורה שהוא יפסול את עצמו.
דוד רותם:
אני חושב שקאדי הוא כמו שופט.
דוד רותם:
אין להם בכלל עניין של נגיעה אישית, הם לא מושפעים מהתקשורת.
דוד רותם:
זה שופטים מקצועיים וקאדי מד'הב מקצועיים.
מגלי והבה:
ככל שעולים ברמה, זה עוד יותר.
דוד רותם:
זה כולם, שופט מקצועי הוא אדם שלא מושפע משום דבר, רק מהראיות שבפניו – לא קרבת משפחה, לא עמדות אישיות, לא עמדות שכונתיות, לא עמדות משפטיות.
דוד רותם:
מה אתם רוצים, אני לא מבין, אחרת אנחנו נהרוס את מערכת המשפט שלנו, ויש לנו מערכת משפט מצוינת.
דוד רותם:
.. על כל פנים, העלית את זה, אף אחד לא יגיד שזה עניין חדש כשנדון בזה בקריאה השנייה והשלישית.
דוד רותם:
משרד המשפטים יבדוק את הסוגיה הזאת גם כן, כי היא חשובה.
דוד רותם:
רבותי, מי בעד אישור ההצעה בקריאה ראשונה?
דוד רותם:
הצבעה בעד – 3 נגד – אין הצעת חוק בתי הדין הדתיים הדרוזיים (תיקון – כשירות קאדים), התש"ע-2010 נתקבלה להכנה לקריאה ראשונה.
דוד רותם:
תודה רבה, פה אחד.
דורית ואג:
חברי הכנסת נאפע ועמר לא יכולים להצביע, אבל זה עדיין פה אחד.
דוד רותם:
לא חשוב, זה עדיין פה אחד.
דוד רותם:
אני פותח את הישיבה.
דוד רותם:
פול, בהכרת בעל חשבון, כשאתם אומרים "בירור מקור הכספים שאמורים להיות מופקדים בחשבון", מה זה בירור?
דוד רותם:
השאלה אם אתם מתכוונים רק שאני אשאל אותו, או שצריך - -
קריאה:
לשאול אותו.
דוד רותם:
בסעיף (ב) אתם עשיתם את האיחוד הזה, אבל לפי מה שכתבתם עכשיו, הוא צריך לקבל שני אישורים: הוא צריך אישור "מנושא משרה וכן מי שכפוף ישירות למנכ"ל".
קריאה:
צריך לכתוב "לרבות".
דוד רותם:
אני רוצה לדבר על הסיפא של (ב): "התברר במהלך ההתקשרות כי בעל חשבון הוא איש ציבור זר, לא יבצע חבר בורסה פעולה בחשבון עד לקבלת אישור כאמור להמשך ההתקשרות".
דוד רותם:
עליתי בדרגה ונהייתי ניצב משנה בסיקוריטטה.
דוד רותם:
נתתי הוראה לבצע פעולה של רכישת ניירות ערך, לא רכשו בגלל ההוראה הזאת, ונתברר שלמחרת זה עלה ב-38%, לא קנו לי, אני רוצה לתבוע.
דוד רותם:
אני תובע על אי-קיום הוראה.
דוד רותם:
מה ההגנה של חבר הבורסה, שהוא לא ביצע הוראה?
פול לנדס:
חבר הבורסה יכול היה לפנות למנהל הבכיר.
דוד רותם:
הוא לא הספיק, אתה רוצה מעכשיו לעכשיו שאני אפנה ואקבל את האישור?
דוד רותם:
מי שצריך לחתום לי על האישור, צריך לבדוק דברים, להיות רציני.
דוד רותם:
אני מחפש את המקרים האלה.
פול לנדס:
אבל זה מקרה קצה, שצריך להיות שילוב של כמה נסיבות, שבדיוק עליתי בדרגה לנצ"מ ובדיוק נתתי הוראה, והרי מדובר על אישור פנימי של הבנק, זה לא הפרסום ברשומות והמתנה 14 יום להתנגדויות.
פול לנדס:
אני אביא לך דוגמה, אם פנה הלקוח ואמר לו: יש לי מניעה פנימית.
פול לנדס:
הוא יגיד לו: אני בסיכון, אתה צריך לדאוג לזה כמה שיותר מהר.
פול לנדס:
אם הוא לא מוצא את זה, הוא בחשיפה.
פול לנדס:
אבל אנחנו מדברים רק על מצב שיש crisis וזה עלה מייד.
דוד רותם:
בבורסה אתה יודע איך זה הולך, למכור אפילו הוא לא יכול.
דוד רותם:
לא יעשה כל פעולה - - -
פול לנדס:
וצריך להתגלות לו בדיוק מי הנצ"מ.
דוד רותם:
זה מה שקורה, הוא פתאום מתגלה.
דוד רותם:
כל הסעיף הזה משהו פתאום התגלה.
דוד רותם:
השאלה האם לא כדאי לקבוע פה איזו הוראה, שהוא לא יעשה כל פעולה שמוציאה כסף מהחשבון.
דוד רותם:
אבל בוא נאמר: הפקדה לחשבון, מה אכפת לך?
דוד רותם:
להפך, ישכב לך יותר כסף שתוכל לשים עליו את היד - - -
פול לנדס:
גם פעולה שהיא בתוך החשבון יכולה להיות פעולה שקשורה להלבנת הון ומימון טרור, ולכן ההבחנה בין הוצאת כסף - -
דוד רותם:
אין שום ספק, אבל אם מתברר שאני איש ציבור זר ועכשיו אני רוצה להפקיד עוד מיליון דולר, זה שוכב בחשבון תחת פיקוח.
דוד רותם:
זה לא להוציא – להוציא משם, אתה אומר: אדוני, אתה מבריח את הכסף, מי יודע מה אתה עושה.
דוד רותם:
אבל להכניס לחשבון?
דוד רותם:
למה זה צריך להפריע לי?
פול לנדס:
לקנות ניירות ערך - -
דוד רותם:
למכור ניירות ערך.
פול לנדס:
למכור ניירות ערך למשל.
דוד רותם:
הכסף חוזר לחשבון.
פול לנדס:
לקנות ניירות ערך?
דוד רותם:
בסדר, לקנות אני מבין שאתה לא רוצה.
פול לנדס:
אגב, יש לנו אינדיקציה לזה.
פול לנדס:
אצל הבנקים זה לא עלה, זה היה ב-411 ולא עלתה הבעיה הזאת עד היום.
דוד רותם:
אני לא ישבתי פה בבנקים, נכון?
דורית ואג:
בגלל זה הוא אומר שאין לו - - -
פול לנדס:
לא נודעה לנו בעיה כזאת.
פול לנדס:
אם היתה בעיה כזאת, היינו יודעים עליה.
דוד רותם:
איפה אנחנו ממשיכים?
פול לנדס:
אני רוצה לחזור אחורה למשהו טכני, אבל זה משהו שצריך לתקן אותו, וזאת הגדרת בנק הדואר.
פול לנדס:
זה עניין של מערכת פנימית שיש עם חברת הבת.
פול לנדס:
אנחנו מוסיפים הגדרה של בנק הדואר.
פול לנדס:
זה משהו טכני.
פול לנדס:
בישיבה הקודמת הקראנו את סעיף 3.
פול לנדס:
למעשה, בנוסח המתוקן סיימנו את סעיף 2, ואנחנו יכולים עכשיו, כמדומני, להתחיל את סעיף 3, רישום פרטי הזיהוי.
דוד רותם:
נכון, סעיף 3 החדש.
פול לנדס:
אבל אולי למען הסדר הטוב, אני אקריא את ההגדרה של בנק הדואר: "בנק הדואר" – החברה כהגדרתה בחוק הודאר, התשמ"ו – 1986 (בהגדרה זו- החוק) בנותנה שירותים כספיים כמשמעותם בסעיף 1 לחוק, מטעם החברה הבת, כמשמעותה בסעיף 88יא לחוק".
פול לנדס:
"רישום פרטי 3.
פול לנדס:
(א) לא יפתח חבר בורסה חשבון בלא שירשום לגבי כל אחד מבעלי החשבון ומורשי הזיהוי החתימה וכן לגבי מי שמבקש לפתוח חשבון, אם אינו אחד מאלה, את פרטי הזיהוי המפורטים להלן ויאמתם כמפורט בסעיף 4".
דוד רותם:
תסביר לי מה זה "וכן לגבי מי שמבקש לפתוח חשבון".
דוד רותם:
הרי כל הסעיף מדבר על כך שהוא צריך לזהות אותו, למה זה מופיע "וכן מי שמבקש"?
דוד רותם:
זה נראה כאילו זה משהו אחר.
דוד רותם:
"לא יפתח חבר בורסה חשבון בלא...וכן לגבי מי שמבקש לפתוח חשבון".
שרה קנדלר:
אם אינו אחד מאלה: אם אינו בעל חשבון מורשה חתימה, למשל: מיופה כוח מטעם בעל חשבון.
שרה קנדלר:
מי שבא לפתוח את החשבון בפועל.
פול לנדס:
בדיוק, צריך לדעת מי הפרונט - -
דוד רותם:
מי שבא לפתוח חשבון, חותם, לא?
דוד רותם:
אז הוא צריך להיות מורשה חתימה.
פול לנדס:
לא, לא חותם.
פול לנדס:
מי שבא לפתוח חשבון, לרוב מביא אתו את המסמכים של החברה, שהחברה חתמה, שמורשי החתימה בחברה חתמו.
פול לנדס:
הרעיון הוא שרוצים לדעת מי האיש - - "וכן לגבי מי שמבקש לפתוח חשבון, אם אינו אחד מאלה, את פרטי הזיהוי המפורטים להלן ויאמתם כמפורט בסעיף 4: (1) שם; (2) מספר הזהות; (3) ביחיד – תאריך לידה ומין; בתאגיד – תאריך התאגדות; (4) מען.
פול לנדס:
(ב) לא יפתח חבר בורסה חשבון בלא שירשום לגבי נהנה את הפרטים שבסעיף קטן (א)(1) ו-(2)" – זאת אומרת רק שם ומספר זהות – "רישום הפרטים ייעשה על פי ההצהרה כאמור בסעיף 5; לא היה בידי חבר הבורסה מספר זהותו של הנהנה, לאחר שנקט אמצעים סבירים להשגתו, ירשום במקומו את הפרטים שבסעיף קטן (א)(3) וכן את מדינת האזרחות או ההתאגדות, לפי העניין".
פול לנדס:
אגב, באופן עקרוני, הסעיף הזה כבר קיים בנוסח היום.
פול לנדס:
"סעיף קטן זה לא יחול – (1) אם מצא חבר הבורסה, בעת פתיחת החשבון, שהמדובר בחשבון לטובת נהנה, שלפי הצהרת המבקש לפתוח חשבון לא ניתן לדעת את זהותו, ופורטה הסיבה לכך שזהות הנהנה טרם ידועה; במקרה כאמור, יפנה חבר הבורסה את תשומת לבו של המבקש לפתוח חשבון, בכתב, לחובתו למסור לחבר הבורסה את פרטי הנהנה מיד עם היוודע זהותו.
פול לנדס:
(2) לגבי חשבון שמבקש לפתוח מי שמינה בית משפט, בית דין דתי או ראש ההוצאה לפועל, הרשם לענייני ירושה או גוף רשמי אחר של המדינה שקבע יו"ר רשות ניירות ערך ובלבד שהצהיר על כך; חבר הבורסה יציין את המינוי ברישומי החשבון וישמור העתק מכתב המינוי.
פול לנדס:
(ג) לא יפתח חבר בורסה חשבון לתאגיד בלא שירשום לגבי בעלי השליטה בו את הפרטים שבסעיף קטן (א)(1) ו-(2); רישום הפרטים ייעשה על פי ההצהרה כאמור בסעיף 5; לא היה בידי חבר הבורסה מספר זהות, לאחר שנקט אמצעים סבירים להשגתו, ירשום במקומו את הפרטים שבסעיף קטן (א)(3) וכן את מדינת האזרחות".
דוד רותם:
בסעיף (ב)(2) אתה לא רוצה לכתוב עורך דין, להוסיף אותו במפורש?
דוד רותם:
עורכי דין מחזיקים חשבונות נאמנות מפה עד הודעה חדשה.
פול לנדס:
לא, כי עורכי דין לא נמצאים היום תחת רגולציה.
פול לנדס:
אגב, היתה ביקורת על העובדה – לא רק ביקורת, אלא אנחנו יודעים שיש בעניין הזה גם בעיות, הרעיון הוא שעורכי דין שהם לא גוף מפוקח הם לא גוף שחלים עליו חובות, והם למעשה יכולים לשמש כפלטפורמה להלבנת הון או למימון טרור, ולכן אי אפשר לתת את הפטור הזה כרגע.
דוד רותם:
פה אתה לא נותן פטור.
פול לנדס:
זה פטור.
פול לנדס:
כתוב "סעיף קטן זה לא יחול".
23591:
לפני שאני מקריא את סעיף (ד), קיבלנו הערה לנושא של מנהלי תיקים, אבל אנחנו מחילים אותה גם כאן.
23591:
יישמנו אותה במקרה הזה: "(ד) לא יוסיף חבר בורסה לחשבון – (1) בעל חשבון או מורשה חתימה, בלא שירשום לגביהם את פרטי הזיהוי כאמור בסעעיף קטן (א) ויאמתם כמפורט בסעיף 4; (2) נהנה בלא שירשום לגביו את פרטי הזיהוי כאמור בסעיף קטן (ב). (3) בעל שליטה בתאגיד בלא שירשום לגביו את פרטי הזיהוי כאמור בסעיף (ג).
23591:
(ה) פתיחת חשבון והוספת בעל חשבון, הוספת נהנה והוספת בעל שליטה תלווה בהצהרה כאמור בסעיף 5; הצהרה כאמור" – וכאן התוספת – "שניתנה בפתיחת חשבון תהיה בחתימת מקור".
23591:
אנחנו פה מיישרים קו עם צו הבנקים.
23591:
זה תואם את סעיף 2(ה) לצו הבנקים, שלא צריך לעשות הצהרה וחתימת מקור על הכל, אלא רק בפתיחת החשבון.
23591:
"(ו) לא יבצע חבר בורסה פעולה החייבת בדיווח לפי הוראות סעיף 12, ושאינה נרשמת בחשבון שמבצע הפעולה רשום בו כבעל או כמורשה חתימה, בלא שירשום את פרטי הזיהוי של מבצע הפעולה כאמור בסעיף קטן (א) על פי מסמך זיהוי כאמור בסעיף 4 או על פי מסמך שהנפיקה מדינת ישראל, הנושא שם, מספר זהות, תאריך לידה ותמונה, וישמור העתק מצולם של מסמך הזיהוי; בפעולה כאמור שאינה נרשמת בחשבון כלשהו של בעל חשבון יאמת חבר הבורסה את פרטי הזיהוי של מבצע הפעולה כמפורט בסעיף 4, בשינויים המחויבים.
23591:
לענין פסקה זו" – וזו תוספת שהוספנו - "פעולה" – פעולה המבוצעת במשרדי חבר הבורסה", זאת אומרת: זה לא יחול אצל גוף אחר.
23591:
יש לי שתי שאלות.
23591:
גם ההוראה בעניין אימות פרטי הזיהוי וגם ההוראה בעניין שמירת מסמכי זיהוי, לכאורה, הן מיותרות.
פול לנדס:
עוד לא הגענו לשמירת מסמכי זיהוי.
23591:
לא, אני מדבר על ההוראה הספציפית שיש פה בסעיף (ו) לשמור העתק מצולם וכולי, לאמת את פרטי הזיהוי, שכבר מופיעה בהמשך.
23591:
אימות פרטי הזיהוי מופיע בסעיף 4(א) וההגדרה של מקבל שירות שנמצאת שם כוללים גם את מבצע הפעולה לפי סעיף 3(ו) וגם לעניין שמירת המסמכים יש ההוראה הכללית בסעיף 10.
פול לנדס:
הסיבה לעניין הזה היתה שאנחנו השתדלנו לא לשנות, עד כמה שניתן, מהצו הקיים, כדי שלא יהיו אחרי זה התחבטויות, האם זה משנה את הפרשנות או לא משנה את הפרשנות.
פול לנדס:
לכן, גם אם יש חפיפה מסוימת, אני חושב שזה עונה בצורה סבירה על התכלית, שאנחנו לא רוצים שיהיו פערים בפרשנות.
23591:
אולי צריך פשוט הבהרה.
פול לנדס:
אין בעיה.
דוד רותם:
תסביר לי מה שכתוב פה: "על פי מסמך זיהוי כאמור בסעיף 4 או על פי מסמך שהנפיקה מדינת ישראל", איפה יש בסעיף 4 מסמך זיהוי?
פול לנדס:
בסעיף 4 כתוב: תעודת זהות או דרכון חוץ או תעודת מסע, יש התייחסות לתעודות, למשל, בסעיף 4(א)(1).
דוד רותם:
אתה יודע שיש על פי חוק עוד מסמכים שהם מסמכי זיהוי ולא תעודת זהות.
פול לנדס:
לכן כתוב: או מסמך שהנפיקה מדינת ישראל.
פול לנדס:
דווקא בעניין הזה הרחבנו.
פול לנדס:
אדרבה, "הנפיקה מדינת ישראל", אם זה על פי חוק, זה גם לגיטימי כמסמך זיהוי.
דוד רותם:
איפה יש מסמך אחר חוץ מתעודת זהות?
פול לנדס:
בסעיף (ו) שורה חמישית: "או על פי מסמך שהנפיקה מדינת ישראל".
פול לנדס:
"(ז) לא יבצע חבר בורסה פעולה שאינה חייבת בדיווח לפי סעיף 12, ושאינה נרשמת בחשבון שמבצע הפעולה רשום בו כבעל או כמורשה חתימה בלא שיזהה את מבצע הפעולה וירשום את שמו ואת מספר זהותו על פי מסמך זיהוי כאמור בסעיף 4; או על פי מסמך שהנפיקה מדינת ישראל הנושא שם, מספר זהות, תאריך לידה ותמונה; בסעיף קטן זה, "פעולה" – פעולה במזומנים, שסכומה 10,000 שקלים חדשים או יותר או פעולה אחרת שסכומה 50,000 שקלים חדשים או יותר.
פול לנדס:
לענין פסקה זו "פעולה" – פעולה המבוצעת במשרדי חבר הבורסה.
פול לנדס:
(ח) לא יבצע חבר בורסה פעולה של העברה אלקטרונית מישראל לחוץ לארץ, בסכום העולה על 5,000 שקלים חדשים בלא שירשום, בכל אחד ממסמכי ההעברה, את פרטי מקבל השירות יוזם ההעברה, לרבות שמו, מספר חשבונו ומענו, וכן את פרטי הנעבר, לרבות שמו, ומספר חשבונו; בוצעה העברה שלא מחשבונו של מקבל השירות או שלא אל חשבונו של מקבל השירות, ירשום חבר הבורסה את מספר הזהות של יוזם ההעברה או הנעבר, לפי העניין.
דוד רותם:
1,000 דולר?
דוד רותם:
אני לא מבין, אני מלבין 1,000 דולר, או שאני מממן טרור ב-1,000 דולר?
דוד רותם:
50,000 הייתי מבין.
פול לנדס:
למעשה, זה במסגרת הסטנדרט, כשהסטנדרט מדבר על wire transfer.
פול לנדס:
wire transferזה למעשה העברה של כספים לחוץ לארץ, כששם ה-CTD, הנושא של הכרת הלקוח, הוא מסכום של 1,000 דולר או יורו, ולכן מדובר על 5,000 ש"ח.
פול לנדס:
אגב, מדובר למעשה על הפרטים.
דוד רותם:
לא הכרת הלקוח, הכרת הלקוח כבר עשית כשפתחתי את החשבון.
דוד רותם:
עכשיו אני רוצה לשלוח 1,000 דולר.
פול לנדס:
לא, הפרטים.
פול לנדס:
אגב, אם אתה לשלוח, אין בעיה, כי ממילא לחבר הבורסה יש פרטים שלך.
פול לנדס:
אתה לא צריך לתת לו בנוסף את הפרטים.
דוד רותם:
לא, אבל אתה רוצה שירשום בכל אחד "ממסמכי ההעברה את פרטי מקבל השירות יוזם ההעברה, לרבות שמו, מספר חשבונו ומענו, וכן את פרטי הנעבר, לרבות שמו, ומספר חשבונו".
פול לנדס:
כן, כשזה כבר נעשה בפועל לפי כללי ה-Swift, שחלים מנובמבר 2009.
פול לנדס:
מנובמבר 2009 יש ביקורת בנושא הזה – אני אומר שזה נעשה בפועל.
דוד רותם:
אני רוצה לחיות.
דוד רותם:
כל ראשי התיבות שאתם נותנים לי כל יום שני וחמישי – ברוך השם, את ה-OECD אתם כבר לא יכולים להזכיר, זה נגמר לכם.
דוד רותם:
את ה"תענוג" הזה לקחו לכם, קיבלו את ישראל, די...
קריאה:
יכולים עוד להוציא את ישראל.
קריאה:
..
דוד רותם:
לא, אי אפשר, אתה לא מכיר את התקנון שם.
דוד רותם:
להוציא אי אפשר שם.
דוד רותם:
משם "משורה משחרר רק המוות", זה הימנון בית"ר.
דוד רותם:
בוא נאמר, צריך לעבוד בהגיון.
פול לנדס:
אין עם זה בעיה.
דוד רותם:
יש עם זה בעיה, כי אתה רוצה שבכל מסמך אני אציין ואני ארשום.
דוד רותם:
בחייכם, אתם יודעים מה?
דוד רותם:
כל יערות הגשם - -
פול לנדס:
לא, זה לא יערות הגשם.
דוד רותם:
אני צריך מסמכי העברה?
פול לנדס:
"סוויפט" זה מערכת ממוחשבת, זה נמצא כבר כקובץ.
פול לנדס:
אגב, הם לא התנגדו לזה, כי הם עושים את זה בפועל.
דוד רותם:
זה לא מעניין אותי מה שהם התנגדו.
דוד רותם:
אני רוצה לחיות בהיגיון, אני לא חי לפי מה שהם רוצים.
דוד רותם:
אני רוצה לתת הוראה להעביר כסף, אז אני צריך לחתום על מסמך.
דוד רותם:
לפי כל כמות המסמכים שאתם דורשים בצו הזה, תאמין לי את יערות הגשם יכרתו רק בשביל להכין נייר לטפסים שלכם.
פול לנדס:
אבל אתה לא צריך לחתום על מסמך.
פול לנדס:
אם יש לך אפשרות לתת, למשל, הוראה טלפונית.
דוד רותם:
אין לי אפשרות.
פול לנדס:
למה לא?
דוד רותם:
למה – אני מפגר, אין לי מחשב, אין לי אינטרנט, אני לא יודע להתעסק בדברים האלה, אני בקושי יודע להפעיל את הפלאפון שלי.
דוד רותם:
עזוב, יש פרטים שלי, יש לך הכל, אז למה אתה צריך עוד פעם שאני אציין את זה ואציין את זה ואציין את זה?
פול לנדס:
בטופס שמוציא חבר הבורסה, כשאתה מגיע למשרדי חבר הבורסה, כמו שאתה אומר, ואתה חותם על הטופס, ממילא זה מופיע על הטופס, הפרטים הבסיסיים – השם שלך כתוב.
פול לנדס:
למעשה, היום כשנכנסים לבנק, ואני מדבר על בנק, וחותמים על איזשהו טופס, ממילא הפרטים מופיעים על הטופס, כי המחשב מוציא את פרטי הלקוח, אז פרטי הלקוח אלה הפרטים האלה.
פול לנדס:
הוראה לביצוע פעולה גם היום נעשית, רק צריך לוודא שיש כל הפרטים האלה.
פול לנדס:
אגב, כפי שאמרתי קודם, אני גם סבור שרוב ההוראות האלה לא יהיו הוראות של חתימה על hard copy, אלא יהיו הוראות אלקטרוניות, ולכן ממילא זה עובר קובץ.
פול לנדס:
"(ט) בפעולה של העברה אלקטרונית מחוץ לארץ ישראל, ירשום חבר הבורסה את הפרטים כאמור בסעיף קטן (ח), ככל הידוע לו. (י) בפעולות כאמור בסעיפים קטנים (ח) ו-(ט) המבוצעות באמצעות חשבון קורספונדנט, יוודא חבר הבורסה כי כל המידע אודות יוזם ההעברה מועבר למוסד הרספונדנט".
דוד רותם:
איפה נמצא הרספונדנט?
פול לנדס:
הרספונדנט נמצא בחוץ לארץ.
פול לנדס:
אדוני, אני מביא את הדוגמה שאדוני רוצה לטוס לדרום אמריקה, והוא צריך לעשות קונקשיין במדריד, אז מדריד היא הקורספודנט.
פול לנדס:
הבנק, האמצע, יש לו חשבונות גם של הבנק הרספודנט – רספונדנט זה הקצה – יוזם ההעברה ויש לו גם של בנק מקבל ההעברה.
פול לנדס:
למעשה, הקורספונדנט הוא חוליה חשובה והוא גם מוקד סיכון, במצב שבו מישהו רוצה להסתיר את הכספים, הוא מעביר את זה דרך כמה קורספונדנטים, ובסוף אתה לא יודע מי יוזם ההעברה.
פול לנדס:
לכן הרעיון הוא שהשרשרת של ההעברה חייבת להתבצע באופן שאותו מוסד מעביר את הפרטים הלאה למוסד הרספונדנט, בהנחה שהוא קורספונדנט.
דוד רותם:
ואיך אתה תדע למי הוא העביר את זה?
דוד רותם:
הרי אתה שם לא יכול לפקח, אתה סומך על כך שההם ב-WTWH, יפקחו על זה.
פול לנדס:
הרעיון הוא שחייב להיות פיקוח.
פול לנדס:
זה נכון מה שאדוני אומר, ויותר מכך, אם אותה מדינה היא מדינה בסיכון, זה משליך על הפעולות שחברי הבורסה צריכים לעשות.
דוד רותם:
זה בסדר, אבל אתה דורש ממנו להעביר את כל המידע גם - איך אתה יכול לפקח על זה?
דוד רותם:
מה זה מעניין אותך מה שיש אצל הרספונדנט או אין אצל הרספונדנט?
פול לנדס:
כי הרספודנט צריך לוודא גם מה מקור הכספים.
דוד רותם:
אתה דואג לו שהוא יבדוק?
דוד רותם:
זה בנק בחוץ לארץ, זה גוף בחוץ לארץ, שאתה לא יכול לדבר אתו בכלל.
דוד רותם:
אם הוא במדינת סיכון, בוודאי שאתה לא יכול לדבר אתו.
פול לנדס:
אתו אני לא מדבר, אבל עם ה-FIU של אותה מדינה אני מדבר.
דוד רותם:
אם יש שם דבר כזה.
פול לנדס:
כן, אם יש.
פול לנדס:
אגב, ב-EGMONT יש 116 FIUs.
פול לנדס:
כל מדינה מתוקנת, דבר ראשון עושה FIU.
פול לנדס:
אדוני יכול לשאול מה רמת ה-FIU, שזו גם שאלה, אבל מדינה שרוצה להיות compliant, לפחות באלמנט הבסיסי צריכה שיהיה לה FIU.
פול לנדס:
גם סעיף 4, 99% ממנו חוזר על מה שהיה בצו הקודם: "אימות פרטים 4.
פול לנדס:
(א) חבר בורסה יאמת את פרטי הזיהוי של מקבל השירות בפעולות כאמור בסעיף 3(א), ודרישת (ד)(1) ו-(ו) ויקבל לידיו מסמכים, כמפורט להלן: מסמכים (1) לעניין רישום פרטי הזיהוי שבסעיף 3(א)(1) עד (3) של יחיד שהוא תושב- תעודת זהות או העתק מאושר שלה" - -
דוד רותם:
פה אתה צריך להוסיף: או כל מסמך רשמי אחר של מדינת ישראל – כמו שעשית בסעיפים הקודמים.
דוד רותם:
אתה אמרת לי: בסעיפים הקודמים "או מסמך רשמי של מדינת ישראל".
דוד רותם:
פה אתה מכריח תעודת זהות.
עדי שני:
במנהלי תיקים יש את זה.
שרה קנדלר:
לא, כי זה במקום השוואה עם מרשם האוכלוסין - -
דוד רותם:
לי בכלל אין תעודת זהות.
דוד רותם:
כשניסיתי לעלות למטוס, היתה לי בעיה.
דוד רותם:
אתן לך דוגמה.
פול לנדס:
אגב, זה מופיע בכל הצווים.
דוד רותם:
אני יודע, פה זה לא מופיע.
דוד רותם:
אני אתן לך דוגמה למה אני שואל את זה.
דוד רותם:
חוק חסינות חברי הכנסת אומר שתעודת חבר כנסת תשמש כפעולה לזיהוי על פי כל דין.
דוד רותם:
אני בא לפתוח, אין לי תעודת זהות.
דוד רותם:
אני מראה את תעודת חבר הכנסת שלי, הוא פותח לי או לא?
פול לנדס:
אדוני, אנחנו נבדוק את זה.
דוד רותם:
תבדוק, כי במקומות אחרים אמרת או מסמך רשמי אחר, רשיון נהיגה וכולי.
לילך וגנר:
לא נגענו בסעיפים האלה.
לילך וגנר:
אלה הסעיפים לפי הנוסח שקיים בצו - - -
דוד רותם:
אז אם אני מגלה שבסעיפים הישנים שלכם יש בעיה?
פול לנדס:
אנחנו נבדוק את זה, כי יש לזה גם משמעות רוחבית.
פול לנדס:
"(2) לעניין רישום פרטי הזיהוי שבסעיף 3(א)(1) עד (3) של יחיד שהוא תושב חוץ - -
דוד רותם:
רגע, מה עם הסיפור הזה של ישווה את תאריך הנפקת התעודה עם משרד הפנים וישמור תיעוד של הבדיקה?
דוד רותם:
אני שואל אתכם את זה מסיבה אחת פשוטה, היה לי דיון בנושא של מסירת כתבי בית דין, ונתברר שהרישום במשרד הפנים הוא בלגן אחד גדול ואף אחד לא יודע ואתה צריך להזמין.
דוד רותם:
חבר בורסה קשור ישירות למרשם האוכלוסין?
פול לנדס:
בעניין הזה – ואני חושב שאולי זאת התשובה – האימות צריך להיות אמין, אימות שהוא אפקטיבי.
פול לנדס:
ולכן, איך מאמתים?
פול לנדס:
לחברי הבורסה יש קישור למרשם האוכלוסין, כך שאין בעיה.
פול לנדס:
האימות האפקטיבי זאת השוואת תאריך ההנפקה של תעודת הזהות עם תאריך ההנפקה שמופיע במשרד הפנים, ואני אסביר גם למה.
פול לנדס:
התפרסם לא מכבר על כמות תעודות הזהות שיש בישראל.
פול לנדס:
תעודת זהות שהיא מזויפת, קשה לזייף את תאריך ההנפקה, ואני אסביר מדוע.
פול לנדס:
אם מישהו גנב לו את תעודת הזהות או הוא איבד את תעודת הזהות והוא מוציא תעודת זהות חדשה, ומי שגנב או מצא את תעודת הזהות למעשה מחליף תמונה ורוצה להשתמש בתעודת הזהות, תאריך ההנפקה שיופיע על תעודת הזהות המזויפת או הגנובה לא יתאם את תאריך ההנפקה שמופיע במרשם האוכלוסין.
פול לנדס:
ולכן האימות האפקטיבי ביותר הוא אימות באמצעות תעודת זהות אל מול מרשם האוכלוסין, ולכן צריך את תעודת הזהות.
דוד רותם:
כן, אבל יש לך פה בעיה, כי זה נוגד חוקים אחרים.
דוד רותם:
כי אני אומר לך שבחוק חסינות חברי הכנסת כתוב שתעודת חבר כנסת משמשת כתעודת זיהוי על פי כל דין, ואתה לא יכול לבדוק שום דבר.
דוד רותם:
השאלה היא פשוטה, יש לי תעודת זהות והכל בסדר, אני בא לפתוח חשבון אצל חבר בורסה.
דוד רותם:
כמה זמן לוקח לו לעשות את האימות הזה?