GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד רותם:
";(2) בסעיף 15, אחרי פסקה (2) יבוא: "(2א) רישום בני זוג במרשם הזוגיות או מחיקתם מהמרשם האמור, לפי הוראות חוק ברית הזוגיות לחסרי דת, התש"ע-2010;"; (3) בסעיף 31, אחרי פסקה (6) יבוא: "(7) רשם הזוגיות כהגדרתו בחוק ברית הזוגיות לחסרי דת, התש"ע-2010.
דוד רותם:
"
דב חנין:
אני מציע בסעיף 16(1) (א1) במקום "בן זוג בברית הזוגיות" לרשום את המילה "נשוי".
דב חנין:
בסעיף (א1) (2) במקום "פנוי" יירשם "גרוש".
דב חנין:
אנחנו לא רוצים שהאנשים האלה יתויגו ויסומנו כשייכים לקבוצה מוקצית מחמת מיאוס.
דב חנין:
הרישום הציבורי שנעשה, גם אם ההסדר נקבע כהסדר של ברית זוגיות, צריך להיות רישום של נשוי, כדי שהאנשים האלה יוכלו להיות חלק מתוך החברה.
דוד רותם:
ה צ ב ע ה בעד – 3 נגד – 6 ההסתייגות לא התקבלה.
דוד רותם:
17.
דוד רותם:
בפקודת הנישואין (הגירושין (רישום), אחרי סעיף 4 יבוא: "משלוח למרשם הזוגיות הודעה 4א.
דוד רותם:
הממונה על המחוז ישלח לרשם הזוגיות כהגדרתו בחוק ברית הזוגיות לחסרי דת, התש"ע-2010, מדי חודש, הודעה על נישואין שנרשמו באותו מחוז במהלך החודש שקדם לו." 18.
דוד רותם:
תחילתו של חוק זה שישה חודשים מיום פרסומו.
דוד רותם:
תוספת (סעיף 13(ג)(2)) (1) חוק אימוץ ילדים, התשמ"א-1981; (2) חוק הסכמים לנשיאת עוברים (אישור הסכם ומעמד היילוד), התשנ"ו-1996.
שלמה מולה:
אנחנו מציעים להוסיף אחרי "לרבות קידושין" את המילים "ולרבות ברית הזוגיות".
דב חנין:
התוספת הזאת מתייחסת להוראת סעיף 13(ג)(2) שקובעת חיקוקים שיחולו על בני זוג הרשומים במרשם הזוגיות רק לאחר שחלפו 18 חודשים מיום שבני הזוג נרשמו במרשם הזוגיות.
דב חנין:
אני לא חושב שיש שום סיבה לדבר הזה.
דב חנין:
גם ביחס לאימוץ ילדים וגם ביחס להסכמים לנשיאת עוברים אין שום סיבה להכניס את מי שנמצא בברית זוגיות למצב של הקפאה של 18 חודשים.
דב חנין:
אין בזה טעם, אין בזה היגיון, אין בזה הנמקה ואני מציע להוריד את זה.
דוד רותם:
מי בעד ההסתייגות של חבר הכנסת מולה?
דוד רותם:
ה צ ב ע ה בעד – 3 נגד – 6 הסתייגות לא התקבלה מי בעד ההסתייגות של חבר הכנסת דב חנין לגבי התוספת?
דוד רותם:
ה צ ב ע ה בעד – 1 נגד – 6 נמנע – 2 ההסתייגות לא התקבלה אנחנו מצביעים על נוסח החוק כהצעת הוועדה.
דוד רותם:
ה צ ב ע ה בעד – 8 נגד – 1 הצעת החוק אושרה לקריאה שנייה ושלישית.
שלמה מולה:
אני רוצה הסתייגות דיבור.
דוד רותם:
אני פותח את ישיבת ועדת חוקה, חוק ומשפט.
דוד רותם:
על סדר-היוםף הצעת חוק פקודת השותפויות (מס' 4) (ביטול ההגבלה על מספר החברים בשותפות מקצועית), התש"ע-2010, של חה"כ ריב לוין (פ/1445), הכנה לקריאה שנייה ושלישית.
דוד רותם:
בבקשה, גברתי.
מרים אילני:
אני ממשרד המשפטים.
מרים אילני:
דיברתי עם סיגל וגם עם המציע וגם עם חלי ורצינו להציע שיפור להצעה בעקבות הדיון שהיה בפעם הקודמת והשאלות המצוינות שאדוני היו"ר העלה בקשר לאבחנה בין שותפות מקצועית לשותפות אחרת שאינה מקצועית.
מרים אילני:
תוך כדי העבודה על הרפורמה הכללית שאנחנו רוצים לעשות בפקודת השותפויות, הגענו לכלל מסקנה שניתן להרחיב את ההצעה של חבר הכנסת לוין ולהציע שהמגבלה של 20 חברים לא תחול לגבי השותפים המוגבלים.
מרים אילני:
לפי פקודת השותפויות שותף מוגבל בעצם אין לו זכות לנהל את החברה, הוא פאסיבי לחלוטין.
מרים אילני:
לכן הרציונאל, שאפשר אמנם להתווכח עליו, אבל זה הרציונל של סעיף 3 שאומר שיש מגבלה של 20 חברים, היא צריכה בעצם לחול רק על שותף כללי שעשוי לחייב את השותפות ואז אם יש חריגה מסמכות, יש שאלה איך אפשר להגן על השותפות מפני חריגה מסמכות?
מרים אילני:
השאלה הזאת אינה מתעוררת בקשר לשותף מוגבל ולכן ההצעה שלנו היא בעצם לבטל את המגבלה הזאת לגבי השותפים המוגבלים.
איתי גורן:
אני מפרופימקס שזה בית השקעות.
איתי גורן:
אנחנו עוסקים הרבה בשותפויות השקעה בנדל"ן, בעולם בעיר וגם בארץ.
איתי גורן:
באותו הקשר, בעצם באתי להסביר מה קורה בעולם ומה מכוח המגבלה של הסעיף היום מה קורה אצלנו בפועל.
איתי גורן:
אנחנו את רוב השותפויות, ואני מדבר על הרבה עשרות של שותפויות של משקיעים ישראליים, כולל משקיעים מוסדיים ישראלים ומשקיעים פרטיים ישראלים שמשקיעים איתנו, אנחנו הקמנו לאורך השנים בחו"ל.
איתי גורן:
הסיבה בעיקר היא הנושא של מגבלת 20 השותפים.
איתי גורן:
אגב, אפשר לעקוף אותה מאוד בקלות, פשוט להקים שותפויות מקבילות שכל אחת מוגבלת ל-20 שותפים והן משקיעות באותו עסק.
דוד רותם:
אבל השותפים האלה הם שותפים מוגבלים?
איתי גורן:
בכל שותפות אצלנו יש שותף כללי אחד רק.
דוד רותם:
לכן התיקון הזה פותר את הבעיה.
איתי גורן:
הוא אכן פותר את הבעיה.
איתי גורן:
בעולם אין מגבלה של מספר השותפים.
איתי גורן:
הבעיה שיש היום בהקמת שותפויות מקבילות זה העלויות.
איתי גורן:
אתה צריך רואה חשבון ועורך דין והעלויות הן לפי מספר השותפויות.
איתי גורן:
זאת הסיבה שהיום אנחנו מקימים את רוב השותפויות בחו"ל כדי לחסוך בעלויות האלה.
איתי גורן:
זה לא שאנחנו אדישים לבחינה של איפה להקים את השותפות אבל כמובן שנעדיף להקים את זה בארץ כי יש את הנושא של השירותים המשפטיים, ראיית חשבון ושירותי back office, שהיום נעשים בחו"ל.
איתי גורן:
חבל כי זה הכנסות שהמדינה יכולה ליהנות מהם.
דוד רותם:
לשכת עורכי הדין, אתם תומכים?
דוד רותם:
אתם מבינים שפה עכשיו יתחילו שותפויות בארץ ויחסכו שכר טרחת עורך דין.
איתי גורן:
להיפך, היום עורכי הדין בחו"ל נהנים מזה.
איתי גורן:
אם התיקון יאושר, אז עורכי הדין בארץ ייהנו מזה.
יריב לוין:
אני חושב שהפשרה תהיה שעורכי הדין הזרים יטפלו.
יריב לוין:
אני לא רואה שיש הרבה מה להוסיף על מה שנאמר בישיבה הקודמת.
יריב לוין:
אני, בוודאי מקבל בברכה את התוספת וההרחבה שמוצעת כאן.
יריב לוין:
אני חושב שההסדרה של הנושא של המגבלה על מספר השותפים במקצועות עריכת דין וראיית חשבון, ששם זאת דרך ההתאגדות המקובלת ולאו דווקא דרך של חברה כפי שזה במרבית ענפי המשק האחרים, בוודאי שזה נכון לקדם ולהסדיר את הנושא הזה.
יריב לוין:
אני מבקש מהוועדה לאשר את ההצעה לקריאה שנייה ושלישית.
דוד רותם:
חבר הכנסת מיכאלי.
אברהם מיכאלי:
אין לי התנגדות להרחבה.
דוד רותם:
ההרחבה הזאת באה רק מתוך מטרה אחת.
דוד רותם:
אם הייתי מעבר את זה כמו שהוא, אז היתה מתפרסמת ידיעה שלשכת עורכי הדין ועורך דין יריב לוין, יזמו והעבירו חוק.
דוד רותם:
עכשיו יש להם בעיה כי הסעיף המרכזי והחשוב בדבר הזה, הוא לא ביוזמת לשכת עורכי הדין ולא חבר הכנסת יריב לוין אלא מי שהיה פעם - - -
חלי אלדר:
מקריאה את הצעת החוק: "תיקון סעיף 3 בפקודת השותפויות (נוסח חדש), התשל"ה-1975, במקום סעיף 3 יבוא: "3.
חלי אלדר:
מספר השותפים הכלליים בשותפות לא יעלה על עשרים".
חלי אלדר:
תיקון סעיף 3א ברישה, המילים "ובפקודת החברות (נוסח חדש), התשמ"ג-1983, בסעיף 4" – יימחקו.
חלי אלדר:
בפסקה (1) הסיפה החל במילים "ואולם לא" – תימחק.
חלי אלדר:
בפסקה (2) הסיפה החל במילים "בובלד שלא יעלה" – תימחק.
חלי אלדר:
"
דוד רותם:
הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים אין
דוד רותם:
התקבל פה אחד.
דוד רותם:
אושר לקריאה שנייה ושלישית.
גלי גרוס:
בהמשך לתיקון שעבר בוועדת החוקה בסוף דצמבר, שמאפשר מיזוג בין עמותות ובין עמותה לבין חברה לתועלת הציבור, הבטחנו ואנחנו מביאים עכשיו את התקנות שקובעות אגרת מיזוג, לא 2,400 שקלים כמו במיזוג בין חברות, אלא אגרה של 809 שקלים לכל חברה או עמותה מתמזגת, שזו ההקבלה לאגרת רישום עמותה.
דוד רותם:
נאשר את התקנות.
דוד רותם:
אושרו.
דוד רותם:
אושרו התקנות פה אחד.
דורית ואג:
שתיהן.
דוד רותם:
שתי התקנות.
דוד רותם:
אני פותח את ישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט בנושא תקנות תובענות ייצוגיות (סדרי עבודתה של הנהלת הקרן למימון תובענות ייצוגיות), התש"ע-2010.
דוד רותם:
הגיעה אלינו פניה של שר המשפטים ב-17 בפברואר 2010.
דוד רותם:
זה מאתמול, ואנחנו כבר דנים בזה, אז שמשרד המשפטים לא יבוא אלינו בטענות.
דוד רותם:
גברתי תסביר לנו מה אתם רוצים מאתנו בתקנות, סדרי עבודה.
שירלי אבנר:
אנחנו רוצים לאשר גם את התקנות האלה וגם את התקנות הנוספות, שעוד נגיע אליהן, ולקבל את אישור הוועדה בהתאם לחוק תובענות ייצוגיות.
שירלי אבנר:
בנוגע לסדרי עבודתה של הנהלת הקרן, כשמן של התקנות כן הן, הן עוסקות בסדרי עבודה של הנהלת הקרן: פרוטוקולים של ההנהלה, הודעה על קיומן של הישיבות, הישיבות עצמן, חובת הסודיות של חברי ההנהלה וניגוד עניינים.
שירלי אבנר:
לגישתנו, חשוב להסדיר אגב כך את הסודיות של הפרוטוקולים ושל החלטות ההנהלה, מטעמים שאפרט בהמשך, גם בעקבות הערות שהתקבלו מהלשכה המשפטית.
שירלי אבנר:
אני חושבת שכדאי לעבור תקנה תקנה.
חלי גיא-אלדר:
נתחיל מההגדרות, למרות שנכון לעכשיו אין בהן שינויים.
חלי גיא-אלדר:
"1.
חלי גיא-אלדר:
בתקנות אלה – "בקשת סיוע"- בקשה לסיוע המוגשת לפי תקנות תובענות ייצוגיות (סיוע במימון בקשות אישור ותובענות ייצוגיות), התש"ע- 2010 (להלן- תקנות הסיוע); "ההנהלה" – הנהלת הקרן שמינה השר לפי סעיף 27(ב) לחוק; "הקרן" – הקרן למימון תובענות ייצוגיות שהוקמה לפי סעיף 27(א) לחוק.
חלי גיא-אלדר:
" אקריא את הסעיף השני עם השינוי.
חלי גיא-אלדר:
"2.
חלי גיא-אלדר:
ההנהלה תתכנס במשרד המשפטים בירושלים לכל הפחות פעם ברבעון," – הוספנו את המילים לכל הפחות – "ביום רביעי האחרון בחודשים ינואר, אפריל, יולי ואוקטובר (להלן - יום הישיבה); היה יום הישיבה יום חג או ערב חג, תתכנס הישיבה, ככל הניתן, ביום העבודה הראשון מיד לאחריו.
חלי גיא-אלדר:
3.
חלי גיא-אלדר:
מרכזת הקרן תשלח בדואר אלקטרוני לכל אחד מחברי ההנהלה, הודעה על קיומה של ישיבה, בצירוף סדר היום, 14 ימים לפחות לפני מועד הישיבה.
חלי גיא-אלדר:
"
דוד רותם:
מה זה "לכל הפחות פעם ברבעון"?
דוד רותם:
תסבירו לי למה אתם מתכוונים.
שירלי אבנר:
חשבנו שכדאי שהנהלת הקרן תתכנס פעם ברבעון, מאחר שיש תקציב מוגבל לקרן, העומד על 1.3 מיליון שקלים חדשים לשנת 2010.
דוד רותם:
היה צריך להיות שני מיליון, כי זה התקציב שהתחייבו.
שירלי אבנר:
אבל בכפוף, למי המכתב, להפחתות תקציביות.
שירלי אבנר:
אנחנו כמובן נשמח לכך שהתקציב יהיה שני מיליון.
דוד רותם:
כמה יש היום בקרן?
שירלי אבנר:
1.3 מיליון שקלים.
דוד רותם:
איך הורידו 700,000?
דוד רותם:
700,000 משני מיליון זה 35%.
דוד רותם:
איפה היו הפחתות תקציביות של 35%?
שירלי אבנר:
ההפחתות התקציביות הרוחביות שהיו במהלך השנים.
חלי גיא-אלדר:
במהלך ארבע השנים האלה לא הכניסו סכומים לקרן?
דוד רותם:
כי לא היה.
דוד רותם:
חשוב שיהיה סעיף, אבל בסופו של דבר צריך שהנהלת הקרן תתכנס כשיש בקשות על השולחן.
דוד רותם:
לא יכול להיות מצב שהנהלת הקרן תגיד: אני צריכה להתכנס לפחות ארבע פעמים בשנה; הוגשו בקשות בחודש פברואר וזה יחכה עד אפריל.
דוד רותם:
צריך לקבוע שאם יש שתיים-שלוש בקשות מתכנסים.
דוד רותם:
אני לא רוצה לחכות חודשים עם התביעה הייצוגית שלי.
שירלי אבנר:
תהיה בעיה לעשות את זה ולחלק כך את התקציב.
שירלי אבנר:
חברי הנהלת הקרן חשבו שהם יחלקו את התקציב לרבעונים, כל רבעון יהיה רבע תקציב ובסוף השנה, אם יישאר משהו, הם יוכלו ללכת אחורה, לבקשות שכבר אושרו ונדונו.
שירלי אבנר:
לדון כל חודש תהיה בעיה.
דוד רותם:
אין בזה היגיון, אלא אם כן תגידו שחברי הנהלת הקרן הם עובדים של משרד האוצר.
שירלי אבנר:
לא.
דוד רותם:
אגיד לך למה; בחודש פברואר הגשתי בקשה, ישבה הנהלת הקרן והגיעה למסקנה שזו תביעה מצוינת וצריך להגיש אותה.
דוד רותם:
אז יגידו לי: אדוני, יש לנו 1.3 מיליון, אנחנו יכולים לתת לך 100,000, כי הרי יכול להיות שבפברואר-מרץ יגיעו עוד תביעות.
דוד רותם:
אז ייתנו לי 100,000, זה לא שווה לי לכלום ויכול להיות שבגלל זה לא אגיש את התביעה.
דוד רותם:
כשאתם תגיעו לדצמבר ויישאר לכם עודף תקציבי – חבל על הזמן.
דוד רותם:
השיטה צריכה להיות דבר מאוד פשוט – כמה שיש, בזה משתתפים, עם זה מנהלים את העסק.
דוד רותם:
אם נגמר הכסף, לא דנים יותר.
דוד רותם:
זה קיים בכל תקציב מדינה, בכל מענק ובכל עזרה שהמדינה נותנת.
דוד רותם:
נגמר לה התקציב אז נגמר לה התקציב.
שירלי אבנר:
אבל אז החשש הוא שהקודם יזכה, ואז יגיעו תובענות ייצוגיות ראויות נוספות ולא יהיו כספים לקרן.
דוד רותם:
אבל אחרת יהיה מצב שהכסף ילך לאיבוד, כי תארי לך שברבעון האחרון לא הוגשו בקשות.
שירלי אבנר:
הסיכויים שזה יקרה הם קלושים.
דוד רותם:
אני כבר גיליתי בתקציב המדינה איך עובדים כדי שהרבה כסף יחזור לאוצר ב-31 בדצמבר בלילה.
שירלי אבנר:
גם אנחנו מכירים את השיטות האלו, אבל במקרה הספציפי הזה החשש לא קיים.
דוד רותם:
למה הוא לא קיים?
דוד רותם:
הרי אתם לא יודעים כמה בקשות יגישו לכם.
שירלי אבנר:
אנחנו לא יודעים בדיוק, אבל אנחנו יודעים להעריך שיוגשו מספיק.
שירלי אבנר:
הקרן עוד לא התחילה לפעול ובשנה האחרונה, בגלל כל הפרסומים בעיתונות, התעניינו בערך 20 מבקשים פוטנציאליים.
שירלי אבנר:
קצת קשה יהיה לנהל ככה את הקרן ולגמור את כל התקציב בתחילת השנה.
שירלי אבנר:
זה גם יהיה חבל, כי יכולה להיות תובענה ייצוגית ראויה בתחום של הגנת הסביבה, והנהלת הקרן תמצא את עצמה בסיטואציה שהיא לא יכולה לסייע.
דוד רותם:
יכול להיות שבפברואר יש לי תביעה ראויה ויגידו לי שמכיוון שלרבעון הזה יש רק 300,000 שקל, אז ניתן לך 50,000 שקל.
דוד רותם:
אני אומר: זה לא מספיק כי אני לא יכול להגיש את התביעה, והתביעה תלך לאיבוד.
שירלי אבנר:
נגיע גם לסט השני של התקנות ולהערות של הלשכה המשפטית לגבי התקנות האלה.
שירלי אבנר:
הקרן, עם התקציב שיש לה ועם המגבלות של החוק היום, לא יכולה לשאת במימון של התובענה הייצוגית.
שירלי אבנר:
מגיש הבקשה יצטרך להראות שיש לו מקורות מימון נוספים.
שירלי אבנר:
מעבר לזה, הקביעה בסט השני של התקנות היא שבקשות לסיוע, במקרה שלא הוגשה הבקשה לאישור התובענה כתובענה ייצוגית, תתקבלנה במקרים נדירים ביותר, וגם נגיע להצדקות לכך.
דוד רותם:
זאת אומרת, זה קודם יהיה שהגשתי בקשה - - -
שירלי אבנר:
בדרך כלל כן.
דוד רותם:
אז בשביל מה אני צריך אתכם?
שירלי אבנר:
כי אתה יכול לקבל את הכספים בדיעבד וזה מסייע במידה מסוימת, בעיקר כאשר מדובר בחוות דעת שצריך לשאת בהן, אם מדובר בתסקירים של הגנת הסביבה.
שירלי אבנר:
זה כן עוזר במובן מסוים.
שירלי אבנר:
בל נשכח שלתובענות ייצוגיות כאלה 50,000 ו-100,000 שקלים זה סכום נכבד.
שירלי אבנר:
אלה ההוצאות המכסימליות שהצלחנו לחשוב עליהן בשלב הזה.
שירלי אבנר:
יכול להיות שאחרי שהתקנות האלה יתחילו לעבוד והקרן תתחיל את עבודתה ניווכח אחרת.
שירלי אבנר:
אני מקווה מאוד שנוכל, במקרה כזה, גם להגדיל את התקציב.
שירלי אבנר:
בזכות הסט השני של התקנות יהיה גם תקציב נוסף של הקרן, שיגיע מכספים שיושבו לקרן מתוקף תקנה 8 בתקנות האחרות, שעוד נגיע אליהן.
חלי גיא-אלדר:
העניין הוא שהסט הנוסף, יש הרבה הערות לגביו.
חלי גיא-אלדר:
גם ההגבלה של הסכומים, נבדוק אם יש הצדקה לא לאפשר להם שיקול דעת ולהגביל בחוק.
שירלי אבנר:
הגבתי למצב בינתיים, להמלצות של ההנהלה ושל כל המומחים שקיבלנו.
שירלי אבנר:
זה עבר תהליך מחשבתי גם אצלנו, ובעיקר הניסיון להתמודד עם המצב העובדתי, שתקציב הקרן הוא בינתיים תקציב מוגבל, ועד שהקרן לא תתחיל את עבודתה ונוכל להראות נתונים לכסף, לבקשות וכיוצא בזה, אלה המגבלות שלנו.
שירלי אבנר:
יכול להיות ששנה שאחרי שהקרן תתחיל לפעול ולסייע לבקשות מימון נגיע למסקנה שצריך לשנות דברים מסוימים, אבל ההצעה שלנו, לפחות בשלב הזה, היא שהתקנות יותקנו כך.
שירלי אבנר:
ניתן לקרן לעבוד ולהפיק את הלקחים, לראות כיצד זה עובד.
דוד רותם:
הייתי מוסיף פה סעיף שאומר שיושב ראש ההנהלה רשאי לזמן ישיבות נוספות כאשר מצטברות X בקשות.
שירלי אבנר:
אפשר גם לתת לו שיקול דעת כללי.
דוד רותם:
זה שאתם שיתכנסו לפחות ארבע פעמים בשנה זה בסדר, אבל גם לתת לו את האפשרות שכשמצטבר מסוים של בקשות יוכלו להתכנס.
שירלי אבנר:
אפשר בלי להגביל, לתת לו שיקול דעת רחב.
שירלי אבנר:
השאלה היא אם רוצים להכווין רק לזה ואז זה מגביל - - -
דוד רותם:
לא, לתת לו שיקול דעת רחב.
שירלי אבנר:
בסדר.
שירלי אבנר:
אם כך, אפשר: ההנהלה תתכנס במשרד המשפטים בירושלים לכל הפחות פעם ברבעון, לפי החלטתו של יושב ראש ההנהלה.
חלי גיא-אלדר:
לא, כי העניין הוא שרוצים להוסיף.
שירלי אבנר:
בסדר, אני משאירה את זה לניסוח.
חלי גיא-אלדר:
נוסיף את הנוסח, המהות ברורה.
דוד רותם:
גם עם סעיף 3 יש לי בעיה.
דוד רותם:
אל"ף, האם אחד מתנאי הקבלה להיות חבר בהנהלת העמותה זה שאני יודע להפעיל את המחשב?
דוד רותם:
זה מתחיל להטריד אותי.
דוד רותם:
הפכנו את הדואר האלקטרוני לדואר הרשמי של מדינת ישראל.
דוד רותם:
לא לכל אחד יש דואר אלקטרוני ולא כל אחד שם לב לדואר האלקטרוני ולפעמים הדואר האלקטרוני מעצבן.
דוד רותם:
מספיק שיש לי אנטי וירוס חזק יותר, שמוחק את ההודעות שלכם או כל מיני דברים כאלה לא אקבל.
דוד רותם:
למה אי אפשר: "בדואר או בדואר אלקטרוני"?
חלי גיא-אלדר:
או רק תשלח לכל אחד מחברי ההנהלה.
שירלי אבנר:
אני חסידה של הגנת הסביבה, ואתם צריכים לראות באילו כמויות חומר מדובר.
שירלי אבנר:
יש לנו תשעה חברים, לשלוח לכולם מעטפות כל כך עבות - - -
שירלי אבנר:
כי זה החומר שמגיע בדרך כלל.
חלי גיא-אלדר:
כל החומר של הבקשות.
שירלי אבנר:
אנחנו נראה את זה גם בסט השני, אבל אם תשובה של המשיב ותשובה לתשובה – גם את זה מצרפים.
שירלי אבנר:
אני מטפלת בבקשות לאישור הסדרי פשרה.
שירלי אבנר:
הקרגלים שאני מקבלת לכל הסדר פשרה כזה, נראה לי שזה כשלעצמו הורג יער גשם.
דוד רותם:
אנחנו הורגים אותם ממילא.
דוד רותם:
כל סעיף מטופש בחוק עושים תיקון ומדפיסים אותו 7,000 פעמים.
שירלי אבנר:
מדובר באנשים בכירים, ושבעה מתוך התשעה - - -
דוד רותם:
את יודעת שבסוף הם מדפיסים את מה שאת לא מדפיסה, מסיבה אחת פשוטה; אנשים לא יושבים רק ליד המחשב וקוראים חומר.
דוד רותם:
היום אני לוקח אתי את החומר לכל מקום שאני הולך.
דוד רותם:
אני לא יכול לקחת אתי את המחשב כי לא בכל מקום יש אינטרנט אלחוטי ולא בכל מקום אני קולט, ואז אני מדפיס לי את זה וקורא את זה באוטובוס, במונית, בתור לבית המשפט, בתור לרופא השיניים – איפה שאני יכול אני קורא את החומר.
דוד רותם:
בסוף מדפיסים אותו, זה לא עוזר.
שירלי אבנר:
השיקול אם להדפיס או לא הוא החלטה של כל אחד מחברי ההנהלה.
שירלי אבנר:
אבל באופן אינהרנטי - - -
דוד רותם:
אז אומרת, בואו נחסוך למשרד המשפטים קצת כסף, שהוא לא יצטרך להדפיס.
חלי גיא-אלדר:
השאלה היא אם זה המקום להכניס את זה.
חלי גיא-אלדר:
שהמרכזת תאפשר להם להחליט אם הם רוצים לקבל את זה במייל.
חלי גיא-אלדר:
אני מבקשת לקבל חומרים במייל.
חלי גיא-אלדר:
יש הרבה אנשים שמעדיפים במייל, ויש כאלה שבאמת ידפיסו את זה אחרי כן.
חלי גיא-אלדר:
למה אנחנו צריכים בתקנות - - - ?
שירלי אבנר:
אבל אם אנחנו לא אומרים "בדרך אלקטרונית", בהכרח זה אומר - - -
חלי גיא-אלדר:
זה אומר שיש כמות מאוד מצומצמת של חברים, היא יכולה לסכם אתם.
דוד רותם:
זה לא שזה מפריע לי כל כך.
דוד רותם:
איך אפשר 14 ימים לפחות לפני מועד הישיבה לשלוח סדר יום, כאשר בסעיף 4(1) אתם אומרים: דיון בכל בקשה לסיוע שהוגשה לקרן עד למועד הישיבה".
שירלי אבנר:
זה לא מספיק 14 יום?
דוד רותם:
זה מספיק, אבל אם הגשתי את הבקשה יומיים לפני כינוס הישיבה את לא יכולה להכניס אותה לסדר היום, אלא אם כן תעשו סדר יום כללי: דיון בבקשות; שוטף; שונות.
שירלי אבנר:
השאלה היא אם חברי ההנהלה יספיקו לעבור על הבקשה ועל כל החומרים אם בשבועיים האלה תגיע בקשה.
דוד רותם:
אין לי בעיה, אבל אז אל תכתבי בסעיף 4(1): "דיון בכל בקשה שהוגשה לקרן עד למועד הישיבה".
שירלי אבנר:
הבנתי, להתאים את זה.
דוד רותם:
עד 14 יום לפני הדיון.
שירלי אבנר:
ואז מה אני עושה עם מה שנופל בפער של ה-14 יום?
חלי גיא-אלדר:
צריך להעביר לדיון הבא.
חלי גיא-אלדר:
סביר להניח שזה מה שיקרה באופן טבעי ברוב המקרים.
דוד רותם:
אם אנחנו מדברים על חברי הנהלה רציניים שצריכים לקרוא קרגל שלם ויקבלו בקשה יומיים קודם – הם אנשים רציניים, הם לא ידונו.
דוד רותם:
הם יגידו: רבותיי, לא הספקנו ללמוד את זה, תדחו את הדיון.
דוד רותם:
יכול להיות שבמקרה כזה יחליט יושב ראש ההנהלה שיש עוד ישיבה בעוד שבוע ולא שלושה חודשים אחר כך.
דוד רותם:
לכן אמרתי שאני רוצה את הגמישות בשיקול הדעת שלו.
שירלי אבנר:
בסדר, הגמישות מקובלת.
שירלי אבנר:
אם כך, נתאים את 4(1) לתקנה 3.
דוד רותם:
אני רוצה להבין את 3: מה זה "כל נושא אחר שיושב ראש ההנהלה החליט לדון בו בישיבה ביוזמתו או לבקשת חבר הנהלה?
דוד רותם:
" זה מסוג סעיפי ה"שונות" שאני מקבל בסדר היום.
שירלי אבנר:
אחד מחברי ההנהלה רוצה להעלות לדיון בקשה שהוגשה לפני שנה.
שירלי אבנר:
נודע לו לפי כתבה בעיתון שמגיש הבקשה מורשע בפלילים, נניח.
שירלי אבנר:
הוא רוצה להעלות את הנושא הזה לסדר היום ולראות כיצד אפשר להתמודד עם מקרה כזה.
שירלי אבנר:
רוצים לאפשר את הגמישות לדון גם בדבר כזה.
חלי גיא-אלדר:
"5.
חלי גיא-אלדר:
המניין החוקי.
חלי גיא-אלדר:
המניין החוקי לפתיחת ישיבה יהיה רוב חברי ההנהלה ובהם יושב ראש ההנהלה או נציג הציבור כאמור בסעיף 27(ב)(1) או (9) לחוק, בהתאמה.
חלי גיא-אלדר:
(א) פחת מספר חברי ההנהלה שהגיעו לישיבה מהמנין החוקי- (1) יפזר יושב ראש ההנהלה את הישיבה ויודיע על כך למשנה ליועץ המשפטי לממשלה (אזרחי) ולממונים על חברי ההנהלה אשר נעדרו מהישיבה; (2) ייקבע מועד חדש לישיבתה של ההנהלה מיד לאחר יום הישיבה.
דוד רותם:
אני רוצה להבין למה צריך להודיע את זה למשנה ליועץ המשפטי לממשלה האזרחי.
שירלי אבנר:
זה המשנה שאחראי על יישום החוק.
דוד רותם:
מילא לממונים – ינזפו בהם, אבל - - -
שירלי אבנר:
יש כאן ממונים, אבל השאלה למי - - -
דוד רותם:
מי זה הממונים?
שירלי אבנר:
אלך לפי רשימת החברים: הממונה על הגנת הצרכן – זה שמי שאחראי עליו במשרד התמ"ת; נציג המפקח על הבנקים – המפקח על הבנקים; הנציג של הממונה על ההגבלים העסקיים - - -
דוד רותם:
זה הכול מצוין, כי הם יכולים להגיד לאיש: אדוני, מינינו אותך, תתחיל ללכת לישיבות.
דוד רותם:
למה זה צריך ללכת למשנה ליועץ המשפטי לממשלה האזרחי?
דוד רותם:
זה עושה רושם של כאילו אבא גדול.
שירלי אבנר:
זה צריך להיות אבא גדול.
שירלי אבנר:
אם המשנה יגיע למסקנה שאותו חבר הנהלה לא מבצע את תפקידו כמו שצריך הוא יוכל לפנות לשר המשפטים על מנת שיחליף את המינוי של אותו חבר הנהלה, לדוגמה.
דוד רותם:
שילך ליועץ המשפטי לממשלה.
שירלי אבנר:
זו שאלה.
דוד רותם:
להחליט אם האיש ממלא את תפקידו או לא ממלא את תפקידו מתאים יותר ליועץ.
שירלי אבנר:
בסדר, פשוט חשבנו שזה יהיה הגורם הרלוונטי שיוכל לפקח.
דוד רותם:
אין גורם רלוונטי; הגורם הרלוונטי זה היועץ המשפטי לממשלה או שר או משהו כזה.
דוד רותם:
זה כמו שמחר בבוקר יאצילו את הסמכות לסגן ראשון לפרקליט מחוז.
שירלי אבנר:
אין בעיה, זה יהיה ליועץ המשפטי לממשלה.
חלי גיא-אלדר:
"6.
חלי גיא-אלדר:
ניהול הישיבה.
חלי גיא-אלדר:
יושב ראש הקרן ינהל את הישיבה; ואולם, בהעדרו ינהל את הישיבה נציג הציבור.
דוד רותם:
כך צריך לכתוב?
דוד רותם:
"ואולם בהעדרו"?
דוד רותם:
המילה "ואולם" לא צריכה להיות.
חלי גיא-אלדר:
אפשר רק "בהעדרו".
שירלי אבנר:
בסדר גמור.
חלי גיא-אלדר:
7.
חלי גיא-אלדר:
פרוטוקול הישיבה.
חלי גיא-אלדר:
(א) בישיבות ההנהלה ייערך פרוטוקול, שבו יירשמו המסמכים שצורפו לבקשת הסיוע, כמפורט בתקנה 4 לתקנות הסיוע, ההחלטות שקיבלה המנהלה לגבי בקשות לסיוע שנדונו על ידה ויתר העניינים שנדונו בישיבה; הפרוטוקול יופץ בין חברי ההנהלה לצורך קבלת הערותיהם בסמוך למועד קיומה של הישיבה וחברי ההנהלה יעבירו הערותיהם לפרוטוקול, לא יאוחר מ-10 ימים לאחר הפצתו.
דוד רותם:
אתם אחר כך מאשרים את הפרוטוקול או לא?
דוד רותם:
מה קרה אם אחרי עשרה ימים לא הגיבו?
שירלי אבנר:
מפיצים פרוטוקול סופי לחברי ההנהלה.
דוד רותם:
חתום על-ידי יושב ראש ההנהלה.
דוד רותם:
צריך להוסיף באיזשהו מקום שהיושב ראש יחתום על הפרוטוקולים, כמו שיש ברשויות מקומיות.
חלי גיא-אלדר:
"(ב) פרוטוקולי הישיבות של ההנהלה יהיו סודיים.
רונית פרל:
למה הם צריכים להיות סודיים?
דוד רותם:
מה ההיגיון?
שירלי אבנר:
אנחנו רוצים שחברי ההנהלה יוכלו להביע את דעתם באופן חופשי.
שירלי אבנר:
אנחנו לא מנסים להסתיר שום דבר, אנחנו פשוט רוצים להבטיח שהפרוטוקולים האלה לא ישמשו בהליך, לא יבקש צד אחד להביא את הפרוטוקול של הישיבה לפני ההליך.
שירלי אבנר:
זה דיונים פנימיים.
דוד רותם:
אז תכתבו שפרוטוקולים של ישיבת ההנהלה לא ישמשו לצורך הליך משפטי כלשהו, לא ישמשו כראיה – אפשר לכתוב אלף ואחד דברים.
דוד רותם:
אגיד לך למה זה לא נכון "סודי".
דוד רותם:
אנחנו היום חיים בעולם שאנחנו מנסים לפתוח את האמת לידיעת הציבור.
דוד רותם:
כשאת אומרת "פרוטוקולים סודיים" את יוצרת הרגשה שאם אני בא עם עורך דין מקורב אז אקבל ואחרים לא יקבלו.
דוד רותם:
בסופו של דבר, לפי חוק חופש המידע, מגיע לאנשים לדעת את המידע.
שירלי אבנר:
חוק חופש המידע לא חל על הקרן.
דוד רותם:
הוא עוד יחול, תאמיני לי שהוא יחול.
שירלי אבנר:
גם אם הוא יחול אז סעיף 9 מאפשר לנו - - -
דוד רותם:
אני יודע, ולכן השאלה היא למה לאפשר את זה.
דוד רותם:
היום בוועדה לבחירת שופטים הולכים לפרסם פרוטוקולים, ועדת השרים לענייני חקיקה תפרסם פרוטוקולים.
דוד רותם:
למה צריך לשמור את זה סודי?
דוד רותם:
תגידו: לא ישמש כראיה, לא ישמש לצורך הליך כלשהו.
דוד רותם:
אפשר למצוא אלף ואחד סייגים.
דוד רותם:
סודיים – לכמה זמן?
שירלי אבנר:
אנחנו מציעים שהם יהיו סודיים עד לסיומם של ההליכים הנוגעים לבקשת הסיוע.
דוד רותם:
כמה זמן?
דוד רותם:
עשר שנים?
דוד רותם:
חמש שנים?
שירלי אבנר:
תלוי כמה זמן יימשך ההליך.
דוד רותם:
אם את רוצה למנוע את האפשרות להשתמש בזה בהליך, אז תכתבי את זה במפורש.
דוד רותם:
זה לא יעזור.
שירלי אבנר:
הרושם שלנו הוא שזה לא יעזור, במובן ששופטים הם גם בני אדם, הן מתרשמים.
שירלי אבנר:
בסדר, זה לא ישמש כראיה, אבל ברגע שמשיב יראה שאחד מחברי ההנהלה אמר שהתובענה הייצוגית היא לא רצינית בכלל, הוא יכול לפנות לאותו חבר הנהלה ולהגיד לו: אני רוצה חוות דעת משפטית, שהיועץ המשפטי לממשלה יתייצב ואתם תגידו את העמדה שלכם.
שירלי אבנר:
זה קרה.
שירלי אבנר:
או שיביא את זה לבית המשפט והצד השני יבקש לפסול, אבל בינתיים השופט יתרשם מזה.
דוד רותם:
את יודעת בפני איזה בעיה את מציבה אותי עכשיו?
דוד רותם:
דבר נורא פשוט: אני מייצג את התובע בתביעה הזאת, אז אני שואל את התובע: האם פנית לקרן.
דוד רותם:
אומר לי: כן.
דוד רותם:
האם קיבלת סיוע?
דוד רותם:
אז השופט כבר יודע שהקרן חשבה שזו תביעה רצינית.
דוד רותם:
אז מה?
יעקב אביעד:
אני מבקש להפנות לסעיף 12, כי ההחלטה עצמה כן נמסרת למבקש ולבא כוחו בכל מקרה.
חלי גיא-אלדר:
בסיום ההליכים.
שירלי אבנר:
לא – למבקש ולבא כוחו.
יעקב אביעד:
העמדה תהיה ידועה לכולם ממילא.
שירלי אבנר:
זה רק למבקש ולבא כוחו.
דוד רותם:
כתוב: החלטות ההנהלה יהיו סודיות ולא יועברו לאיש, מלבד המבקש ובא כוחו".
יעקב אביעד:
אני לא מדבר על הפרוטוקול, על ההחלטה.
יעקב אביעד:
ההחלטה אם לממן או לא לממן נמסרת לפי מה שכתוב פה.
שירלי אבנר:
היא נמסרת למבקש, לא למשיב.
יעקב אביעד:
והיא תישאר סודית אחרי שנמסרה?
דוד רותם:
בא כוחו, אם הוא עורך דין, זה בטוח יישאר סודי, כי עורכי דין לא מדליפים שום דבר.
דוד רותם:
זה אנחנו יודעים.
דוד רותם:
המבקש, הוא לא מבין למה כדאי לו להדליף בכלל.
דוד רותם:
אבל השאלה היא האם השאלה שאני שואל היא שאלה לגיטימית.
שירלי אבנר:
בוודאי.
דוד רותם:
ואז יצרתי אצל השופט את הרושם שהקרן, שיושבים בה אנשים רציניים, נתנה סיוע, פירושו של דבר שזו תביעה רצינית.
דוד רותם:
אם לא נתנו לי סיוע אז הצד השני שואל: האם פנית לקרן?
דוד רותם:
עונה לו:כן.
דוד רותם:
אז השופט כבר יודע את זה לבד.
דוד רותם:
ככה לפחות אני אומר לו: אדוני, החליטו בגלל זה, החליטו בגלל משהו אחר.
שירלי אבנר:
זו כבר שאלה של ההחלטות.
שירלי אבנר:
זו תקנה 12, לא התקנה הזאת.
שירלי אבנר:
השאלה היא האם החשיפה של הפרוטוקולים לציבור לא תביא לפגיעה בדיונים של הוועדה.
שירלי אבנר:
זה החשש, החשש הוא שחברי ההנהלה יפחדו להתבטא בחופשיות אם הפרוטוקולים האלה יועברו אחר כך לצדדים שלישיים.
דוד רותם:
דיוני הוועדה לבחירת שופטים, כתוב בחוק שהם סודיים – סעיף 15 – ואסור לפרסם אותם.
דוד רותם:
וראה זה פלא, כל מה שאמרתי בוועדה היה כתוב בעיתון, ואני מוכן להישבע שלא דיברתי עם אף עיתונאי על זה.
שירלי אבנר:
לכן יש גם סעיף שמחייב את חברי ההנהלה לשמור על סודיות.
דוד רותם:
גם בוועדה לבחירת שופטים מחייבים, ושם המדליפים הם בדרך כלל לא פוליטיקאים או אנשי מקצוע.
שירלי אבנר:
אפשר למצוא את מי שהדליף ולמצות אתו את הדין.
דוד רותם:
יש לו חסינות מוחלטת.
שירלי אבנר:
אצלנו לא.
דוד רותם:
טוב.
רונית פרל:
מה שאמרת עכשיו לגבי השיקולים של השופט, אני חושבת שזה מצדיק שהאישורים לבקשות יהיו אחרי שהבקשות מאושרות בבית משפט ולא לפני כן.
שירלי אבנר:
זה נוגד את החוק, כי החוק מדבר על כך שהקרן - - -
רונית פרל:
אז צריך לתקן את החוק.