GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עו"ד סיגל קוגוט: אנחנו אומרים שלכינון ממשלה ולפיזור כנסת לא נדרשת חתימת קיום.
עו"ד סיגל קוגוט: זו תמיד היתה התפישה.
עו"ד סיגל קוגוט: בחוק יסוד: הממשלה שהוא היום בתוקף מחקו את המלים "בכינון הממשלה" כי לנשיא לא היה תפקיד משום שראש הממשלה נבחר והיה לו תפקיד רק בזמן פיזור הכנסת.
עו"ד סיגל קוגוט: עכשיו אנחנו מחזירים את המלים שהיו בחוק יסוד: הנשיא המקורי.
עו"ד סיגל קוגוט: ההתאמות הן בחוקים שונים, למעט תיקון אחד שביקש יושב-ראש הוועדה לגבי הצבע של המעטפות, בסעיף 74.
עו"ד סיגל קוגוט: הוא ביקש שצבע המעטפה יהיה כחול.
שאול יהלום: עד היום אפשר היה לעשות גם מעטפות בצבע טורקיז?
עו"ד סיגל קוגוט: כתוב בחוק שצריך להביא את המעטפות, את הצבע ואת הצורה לוועדת הבחירות.
תמי אדרי: לנשיאות ועדת הבחירות.
שאול יהלום: מה עם פתקי ההצבעה, כתוב באיזה צבע הם יהיו?
תמי אדרי: כן, פתק הצבעה לבן, נייר עתון 60 גרם.
שאול יהלום: מה משנה מה צבע המעטפה?
אופיר פינס-פז: אני רציתי בבחירה הישירה פתק אדום ומר נוה או מיקי איתן אמרו שזה יישאר צהוב, כי כבר היה צהוב.
אופיר פינס-פז: שאלתי למה?
אופיר פינס-פז: אמרו לי שהיה להם רוב בוועדה.
אופיר פינס-פז: בקיצור, לקחו את הצבע של בית"ר והפכו אותו לצבע ממלכתי.
אופיר פינס-פז: הם אמרו שזה צבע של כולם.
אופיר פינס-פז: אמרתי להם שאני רוצה צבע אדום כי זה צבע של כולם.
אופיר פינס-פז: השופט חשין אמר שתמיד זה היה צבע צהוב.
אופיר פינס-פז: משום מה לא הלכתי לבג"צ וקיבלתי את זה.
אופיר פינס-פז: הפתק הרגיל הוא לבן, המעטפה היתה כחולה אבל זה לא היה כתוב.
אופיר פינס-פז: תמיד זה היה כחול לכן הצעתי שנכתוב את זה בחוק.
שאול יהלום: אני בעד צבע כחול אבל זה יכול להיות יקר.
תמי אדרי: מאז שאני בוועדת הבחירות, משנת 1969 – בוודאי זה היה קודם – המעטפה היתה בגוון כחול כלשהו כי אנחנו משנים את הגוונים כדי שלא ישתמשו במעטפה של פעם קודמת.
תמי אדרי: אף פעם לא התעוררה בעיה.
שאול יהלום: אני מציע שנכתוב:
שאול יהלום: צבע מעטפות ההצבעה בבחירות יהיה כחול אלא אם כן החליטה ועדת הבחירות אחרת.
תמי אדרי: זו צריכה להיות נשיאות ועדת הבחירות, יושב-ראש הוועדה וסגניו.
דורית ואג: למה צריך לקבוע את הצורה?
דורית ואג: מעטפה זו מעטפה.
תמי אדרי: בתחילת קדנציה של כל ועדת בחירות חדשה מביאים דוגמה של מעטפת הצבעה.
תמי אדרי: זה אחד הדברים הראשונים שעושים כי זה גם לוקח זמן וגם הכי יקר.
תמי אדרי: עושים את זה כדי שאם יהיה חידוש בחירות לא נגיד שאי-אפשר כי לוקח חצי שנה להדפיס זאת.
עו"ד סיגל קוגוט: בכל החוקים האלה: חוק הבחירות, חוק מימון מפלגות, חוק המפלגות, חוק הכנסת, חוק דרכי תעמולה, מחקנו את ההגדרה של "בחירות מיוחדות" "בחירות חוזרות" "ראש ממשלה", פנקס בוחרים שישמש לבחירות לראש ממשלה, מחקנו את כל ההוראות שקשורות לראש ממשלה.
עו"ד סיגל קוגוט: גם מבחינת ההגדרה, שם החוק, הסעיף שעוסק בזכות להצביע שקובע גם את הזכות להצביע לראש ממשלה, הסעיף שעוסק במועמדים לראש ממשלה, כל הפרק שעוסק בהוראות מיוחדות לבחירת ראש ממשלה.
עו"ד סיגל קוגוט: מחקנו את כל הסעיפים האלה.
עו"ד סיגל קוגוט: לגבי צבע מעטפות ההצבעה נשנה כפי שהוצע כאן ונכתוב: אלא אם כן נשיאות ועדת הבחירות תחליט אחרת.
עו"ד סיגל קוגוט: כל הסעיפים שעוסקים בקולות הימאים, בהצבעה בכלי שייט שמבדילים בין המעטפה של ראש הממשלה לבין מעטפת ההצבעה בעד רשימה, הסעיף שעוסק בהתפטרות של מועמד לראש ממשלה – את כל הסעיפים האלה מחקנו.
אופיר פינס-פז: אני מעמיד להצבעה את הצעות החוק האלה.
אופיר פינס-פז: הצבעה הצעות החוק אושרו
אופיר פינס-פז: הצעת חוק יסוד: הכנסת (תיקון מס' 46), הצעת חוק יסוד: נשיא המדינה (תיקון מס' 6), הצעת חוק לתיקון דיני בחירות לכנסת (התאמה לחוק יסוד: הממשלה), התשס"א-2001 אושרו פה אחד לקריאה שניה ושלישית.
אופיר פינס-פז: הצעת חוק המפלגות (תיקון מס' 11)(הגבלה על שימוש בשם), התשס"א-2001
אופיר פינס-פז: אנחנו ממשיכים בהצעת חוק המפלגות (תיקון מס' 11)(הגבלה על שימוש בשם), התשס"א-2001, של חבר-הכנסת יוסף פריצקי.
אופיר פינס-פז: קודם אני רוצה להעיר ששמו של חבר-הכנסת פריצקי נשמט מהצעת החוק.
הלית ברק: גם של חברי הכנסת בריילובסקי, נאות ופורז.
אופיר פינס-פז: כלומר, נשמטו שורה של שמות, אם לא נשמטו גם דברים אחרים.
אופיר פינס-פז: אני הצעתי ליושב-ראש הכנסת וליושב-ראש ועדת הכנסת שינוי תקנות בנוהל עבודה.
אופיר פינס-פז: חוק שמגיע מן הממשלה בנוסח הכחול בקריאה ראשונה לא יונח על שולחן מליאת הכנסת לפני שהיועץ המשפטי של הוועדה הספציפית ממנה מגיע החוק לא חתם שהנוסח זהה לנוסח שעליו הוחלט בוועדה.
אופיר פינס-פז: אני אומר לכם שלא תמיד אני בטוח שאנחנו מצביעים על מה שהחלטנו, ואני בכלל לא בטוח שמה שמגיע מהממשלה זה מה שהוועדה החליטה עליו עד הפרט האחרון – בגדול בוודאי שזה מה שהחליטה.
אופיר פינס-פז: בענין הזה אני רוצה שליטה מוחלטת של הוועדות על הנוסח הסופי.
אופיר פינס-פז: הצעתי את זה לחברי הכנסת בורג ויוסי כץ וגם לאנה שניידר כתבתי בענין הזה.
אופיר פינס-פז: קרתה לנו בענין הזה אי נעימות גדולה ולדעתי זה הליך חקיקה מפוקפק במידה מסוימת.
עו"ד סיגל קוגוט: קרתה תקלה ברשומות, זה הובא לידיעתנו, העברנו את זה לרשומות והם הודיעו שהם יוציאו הודעת מערכת.
אופיר פינס-פז: לא לזה אני מתכוון.
אופיר פינס-פז: החוק הובא לקריאה ראשונה עם החוקים הטכניים והדיון היה משולב.
אופיר פינס-פז: הדיון היה טכני מעיקרו ולא מהותי והתהליך היה מפוקפק.
אופיר פינס-פז: אני רוצה שהתהליך עכשיו יהיה לעילא ולעילא כדי שהוועדה תדון בחוק בצורה רצינית.
אופיר פינס-פז: נכון שדנו לאחר הקריאה הראשונה דיון מעמיק ונעשה את זה גם עכשיו וגם במליאה.
אופיר פינס-פז: אולי חבר-הכנסת פריצקי יאמר מלות פתיחה ואחר-כך נעבור סעיף סעיף.
יוסף יצחק פריצקי: הרעיון הוא פשוט, להקים עוד חיץ בין עמותה לבין מפלגות.
יוסף יצחק פריצקי: כידוע לכולם למפלגות יש הגבלות על מימון בחירות ועל תורמים, עמותה עוסקת בפעילות פוליטית או חברתית אין לה שום הגבלה.
יוסף יצחק פריצקי: הרעיון הוא לא לקחת עמותה ולהפוך אותה למפלגה.
יוסף יצחק פריצקי: לקראת הקריאה הראשונה היושב-ראש הציע הצעה מצוינת והיא תקופת צינון.
יוסף יצחק פריצקי: היה ויכוח אם זה יהיה תשעה חודשים או שזה יהיה שנה כפי שהציע חבר-הכנסת יהלום כי הוא סבור שתשעה חודשים זה לא מספיק.
יוסף יצחק פריצקי: הרעיון הוא שאם אנשים רוצים לפעול במסגרת עמותה – יבושם להם, הם יהיו כפופים לפיקוחו של רשם העמותות ויכול להיות שחלק מהתרומות יהיו מוכרות להם לצורך מס.
יוסף יצחק פריצקי: אבל ברגע שהם רוצים להיכנס למערכת הבחירות לא ברמה הפוליטית אלא רק ברמה המפלגתית, צריכה לעבור איזו שהיא תקופת צינון, הם לא יכולים לעשות שימוש בשם שלה, במותג שלה על-מנת לנצל אותו.
יוסף יצחק פריצקי: הדוגמה הקלאסית היא של "הדרך השלישית".
יוסף יצחק פריצקי: יש דוגמה של "דור שלום" שעליה אני מביא הסתייגות.
יוסף יצחק פריצקי: אנחנו רוצים למנוע את הפירצה הזאת.
אופיר פינס-פז: אני מציע לא להיכנס לדוגמאות ספציפיות מהטעם שלא הזמנו אותם לדיון.
יוסף יצחק פריצקי: בסדר גמור.
יוסף יצחק פריצקי: הם גילו פירצה אבל מה שהם עשו היה חוקי למהדרין ואנחנו רוצים לסגור את הפירצה הזאת.
יוסף יצחק פריצקי: אם חבורה של אנשים רוצה לרוץ למפלגה פוליטית – מאה אחוז, שתירשם אצל רשם המפלגות לפי חוק רשם המפלגות, היא תקבל תרומות ותעמוד לפיקוחו של מבקר המדינה.
אופיר פינס-פז: אני קורא את החוק.
אופיר פינס-פז: (קורא את סעיף 1(1)).
יוסף יצחק פריצקי: מה זה?
עו"ד סיגל קוגוט: תהיה עכשיו הוראה כללית ולא יהיה כתוב מה שקיים היום לגבי שם של מפלגה.
עו"ד סיגל קוגוט: כל זה עובר לסעיף קטן (א1).
שאול יהלום: מה כתוב בסעיף קטן (א)?
הלית ברק: "לא תירשם מפלגה בשם העלול להטעות או בשם העלול לפגוע בתקנת הציבור או ברגשותיו, או בשם הזהה לשם של מפלגה רשומה, או שהיתה רשומה, או בשם הדומה עד כדי להטעות לשמה של מפלגה כאמור.
שאול יהלום: בסעיף (א1)(1) "מפלגה רשומה או שהיתה רשומה" אין חידוש.
שאול יהלום: ב-(א1)(2) "תאגיד הרשום כדין בישראל" זה חידוש?
יוסף יצחק פריצקי: כן.
עו"ד סיגל קוגוט: החידושים הם לגבי תאגיד.
עו"ד סיגל קוגוט: היום ההגבלה היא לגבי מפלגה או לגבי שם העלול להטעות.
עו"ד סיגל קוגוט: גם לפי הפרשנות אפשר לומר שמי שנרשם בשם של עמותה זה עלול להטעות את הציבור.
עו"ד סיגל קוגוט: חבר-הכנסת פריצקי רצה שזה ייאמר במפורש.
שאול יהלום: אם נוריד את הענין של העמותות הסעיף הקיים היום הוא יותר רחב ועכשיו אתם מצמצמים אותו.
עו"ד סיגל קוגוט: היום אנחנו מציעים להשאיר את הביטוי: "לא תירשם מפלגה בשם העלול להטעות או בשם העלול לפגוע בתקנת הציבור או ברגשותיו.
עו"ד סיגל קוגוט: " זה יהיה סעיף (א).
עו"ד סיגל קוגוט: סעיף (א)(1) שמתעסק עם התאגיד יתעסק גם עם המפלגה שהיתה רשומה.
שאול יהלום: למה גם היום זה לא עשוי להטעות?
עו"ד סיגל קוגוט: בוודאי שזה עלול להטעות.
עו"ד סיגל קוגוט: חבר-הכנסת פריצקי חושב שאולי מישהו יפרש את זה כמטעה, ומישהו אחר יפרש את זה כלא מטעה.
עו"ד סיגל קוגוט: גם היום אפשר להתנגד.
אופיר פינס-פז: מי קובע את זה.
אופיר פינס-פז: מיכאל קליינר רשם מפלגה וקרא לה "חירות".
אופיר פינס-פז: הוא בא לרשם המפלגות.
אופיר פינס-פז: רשם המפלגות היה צריך לקרוא את החוק ולהגיד: סליחה, אני לא מאשר.
עו"ד יהושע שופמן: קודם כל הוא מפרסם בעתון ומזמין את הציבור להתנגד.
איטה וצלר: אף אחד לא התנגד.
אופיר פינס-פז: אף אחד לא התנגד כי הציבור לא הבין מה קורה כאן.
אופיר פינס-פז: בשביל מה יש רשם מפלגות?
דורית ואג: שהוא גם רשם החברות.
איטה וצלר: אז הוא לא היה רשם חברות, זאב בונה היה רק רשם מפלגות.
אופיר פינס-פז: כתוב בסעיף שזה גם לגבי מפלגה שהיתה.
אופיר פינס-פז: קליינר זה כל "חירות" שהיתה.
דורית ואג: היא היתה מפלגה או תנועה?
עו"ד יהושע שופמן: היא היתה מפלגה לפני חוק המפלגות, זה היה גם לפני הליכוד, לא תמיד היה ליכוד.
אופיר פינס-פז: אני קורא שוב את הסעיף מחוק המפלגות: "לא תירשם מפלגה בשם העלול להטעות או בשם העלול לפגוע בתקנת הציבור או ברגשותיו, או בשם הזהה לשם של מפלגה רשומה, או שהיתה רשומה, או בשם הדומה עד כדי להטעות לשמה של מפלגה כאמור.
אופיר פינס-פז: " על פניו הוא לא יכול היה לרשום את מיכאל קליינר.
אופיר פינס-פז: הרי מישהו צריך לאכוף את החוק.
שאול יהלום: אני רוצה לשאול שאלה מבחינה עקרונית.
שאול יהלום: חבר-הכנסת פריצקי נותן לנו כמה פרטים שלכולם אני מסכים.
שאול יהלום: השאלה היא האם מכלל לאו הוא לא מצמצם את הכלל.
שאול יהלום: יכול להיות מצב שבו יבוא דבר שרשם המפלגות יחשוב שהוא מטעה אבל יאמרו שמאחר שפירטו פה כללים ברורים ולא פירטו את הדבר הזה אז זה לא חל.
שאול יהלום: אתן דוגמה.
שאול יהלום: נניח שהוא לא כותב לגבי תאגיד שרשום בחוץ-לארץ.
שאול יהלום: למה זה צריך להיות תאגיד שרשום רק בישראל?
שאול יהלום: נניח שהאיחוד האירופי הוא תאגיד שרשום בחוץ-לארץ והוא מקים מפלגה שקוראים לה האיחוד האירופי.
שאול יהלום: זה לא כלול בפירוט של הצעת החוק פה ויגידו: מאחר שפירטת רק תאגיד הרשום בישראל אז לגבי תאגיד הרשום בחוץ-לארץ זה בסדר.
שאול יהלום: קודם הרשם יכול היה להגיד שזה נקרא "להטעות", היום הוא יגיד: לא פירטת.
יוסף יצחק פריצקי: לכן כתבתי: "בלי לפגוע בכלליות האמור בסעיף קטן (א)".
יוסף יצחק פריצקי: גב' קוגוט, הייתי רוצה לומר לך שהניסוח הוא קצת משונה.
יוסף יצחק פריצקי: הייתי משאיר את מה שהיה קודם.
יוסף יצחק פריצקי: את סעיף קטן (1) לא הייתי מוחק אלא משאיר את מה שהיה.
יוסף יצחק פריצקי: ב-(2) הייתי כותב כך: אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "בלי לפגוע בכלליות האמור בסעיף קטן (א), לא תירשם מפלגה בשם הזהה, או הדומה עד כדי להטעות, לשם של אחד מאלה:" ופה הייתי מתחיל עם (2) "תאגיד הרשום כדין בישראל".
יוסף יצחק פריצקי: בשביל מה לעשות שוב שינויי נוסח?
יוסף יצחק פריצקי: החוק הוא בסדר, אני בסך הכל רוצה לשים בו תאגידים.
יוסף יצחק פריצקי: למה אני צריך למחוק מההתחלה ולהעביר משם לפה.
עו"ד סיגל קוגוט: סעיף (א) יש לו קביעה כללית, הסעיף השני מפרט מפלגה, עמותה, מה קורה כשמתפרקת שותפות.
עו"ד סיגל קוגוט: אנחנו חשבנו על הבעיה שהעלה חבר-הכנסת יהלום.
עו"ד סיגל קוגוט: חשבנו שלנוכח איך שכתבנו את זה ההערה הכללית של סעיף קטן (א) חולשת על הכול.
אופיר פינס-פז: (קורא את סעיף (2)(א1)(1)).
אופיר פינס-פז: מה זה "רשומה"?
עו"ד סיגל קוגוט: לפי חוק המפלגות כל מפלגה צריכה להיות רשומה.
אופיר פינס-פז: ממתי?
איטה וצלר: מ-1982.
אופיר פינס-פז: מ-1948, מאז שקמו מפלגות בישראל, כולל אלה שלא היו רשומות.
אופיר פינס-פז: זו הכוונה.
איטה וצלר: היתה אז הגדרה למפלגה, אבל היא לא היתה רשומה.
איטה וצלר: היו אגודות עותומניות.
עו"ד יהושע שופמן: נשאיר את מה שכתוב פה ונוסיף: או לסיעה שהיתה מיוצגת בכנסת.
שאול יהלום: זאת אומרת, אם היא התמודדה ולא היתה מיוצגת בכנסת אז לא איכפת לנו.
אופיר פינס-פז: בסדר, זה לא במקום זה אלא בנוסף לכך.
אופיר פינס-פז: אבל אז לא היה מקובל שתהיה סיעה שהיא צירוף של מפלגות.
איטה וצלר: בוודאי שכן, היתה גח"ל.
איטה וצלר: היה גם עבודה ומפ"ם.
יוסף יצחק פריצקי: למה אתה לא עושה אותו הראציו ואתה לא אומר "תשעה חודשים"?
יוסף יצחק פריצקי: רשימות שנמחקו שתיים או שלוש כנסות לפני זה.
יוסף יצחק פריצקי: אני לא יודע כמה מפלגות היו בישראל אבל אתה יכול לראות איזה שמות מטורפים היו פה.
יוסף יצחק פריצקי: אני רוצה לעשות את רשימת הספרדים הנתיינתית, האם מישהו זוכר את הרשימה הזאת?
יוסף יצחק פריצקי: "חירות" היא דוגמה מצוינת.
עו"ד סיגל קוגוט: למשל "מימד" התפרקה אחרי שהיא לא הצליחה להיבחר ואחר-כך היא קמה מחדש.
עו"ד סיגל קוגוט: לפי החוק הזה היא צריכה לבחור בשם אחר אפילו אם אלה אותם אנשים.
שאול יהלום: צריך לתקן את זה.
שאול יהלום: תבוא מחר מפלגה ותגיד: אני מפלגת העבודה בראשות יצחק רבין, ויגידו לה לא כי יש בפנים את "מפלגת העבודה" או שעם התוספת "בראשות יצחק רבין" אין בעיה?
אופיר פינס-פז: נחשוב על זה.
אופיר פינס-פז: (קורא את סעיף קטן (2)).
אופיר פינס-פז: (קורא את סעיף קטן (3)).
יוסף יצחק פריצקי: אני רוצה להסתייג לסעיף (א1).
יוסף יצחק פריצקי: מה קורה בהתמודדויות לרשויות מקומיות או לגופים שאוצר המדינה משלם אותם.
יוסף יצחק פריצקי: זה נקרא מפלגה?
יוסף יצחק פריצקי: מה הגוף המתמודד?
עו"ד סיגל קוגוט: יש רשימת מועמדים.
איטה וצלר: או שיש סיעות-אם או רשימות בסיעות עצמאיות.
איטה וצלר: זה לא החוק הזה.
יוסף יצחק פריצקי: אם זה לא החוק הזה, צריך להכניס את זה פה.
יוסף יצחק פריצקי: האם יש לי הגבלה של בחירות ומימון לרשויות מקומיות?
יוסף יצחק פריצקי: התשובה היא כן ואותו רעיון צריך לעבוד כאן.
יוסף יצחק פריצקי: למה אני לא יכול לומר פה בהסתייגות: לא תירשם מפלגה, או סיעה, או רשימת מועמדים?
יוסף יצחק פריצקי: אני אוסיף פה הסתייגות: הוראות חוק אלה יחולו בשינויים המחויבים על בחירות לרשויות המקומיות.
איטה וצלר: החוק דן רק במפלגות שרצות לכנסת.
עו"ד יהושע שופמן: זה נושא אחר שנוגע בתיקון לחוק הבחירות לרשויות המקומיות, זה נושא אחר.
עו"ד יהושע שופמן: אתה לא יכול להוסיף הסתייגות כזאת מפני שההוראה הזאת עוסקת ברישום מפלגות ורשימה לא יכולה להתמודד לכנסת אלא אם כן היא מפלגה רשומה.
עו"ד יהושע שופמן: רשימה כן יכולה להתמודד בבחירות למועצה מקומית גם אם היא לא רשומה בשום מקום.
עו"ד יהושע שופמן: לכן אי-אפשר להחיל את החוק הזה על רשויות מקומיות.
עו"ד יהושע שופמן: אפשר לעשות דבר דומה בדיני הרשויות המקומיות.
יוסף יצחק פריצקי: אני לא יכול להכניס כאן הסתייגות?
שאול יהלום: אתה חייב להגיש הצעת חוק חדשה.
אופיר פינס-פז: זו לא שאלה משפטית, זו שאלה פוליטית.
אופיר פינס-פז: אם אתה רוצה לחסום את הדרך הזאת זו זכותך המלאה, חבר-הכנסת פריצקי, זה לא בניגוד לתקנון אבל אני לא אסכים שזה יהיה בנוסח החוק.
אופיר פינס-פז: אם אתה רוצה להגיש הסתייגות, בבקשה.
עו"ד יהושע שופמן: גם אם תהיה הסתייגות זה צריך להיות דבר שאפשר ליישם אותו.
עו"ד יהושע שופמן: אם תכתוב פה שזה יחול גם על בחירות לרשויות המקומיות זה דבר שהוא לא ישים.
עו"ד יהושע שופמן: אם יהיה כתוב: לא תירשם מפלגה בבחירות לרשויות המקומיות, אין חיה כזאת, אין רשם.
אופיר פינס-פז: אתה לא יכול להציע את זה כאן, אתה יכול להציע דבר אחר למשל: שוועדת הבחירות, או מי שמוסמך במשרד הפנים, לא יוכל לרשום סיעה מתמודדת לרשויות המקומיות.
אופיר פינס-פז: אתה צריך לכתוב בצורה מפורשת מה אתה רוצה.
יוסף יצחק פריצקי: אני לא רוצה להגיש הסתייגות סתם, אני אציע הצעה אחרת.
יוסף יצחק פריצקי: יש עמותה ששמה "אזרחים למען ראשון לציון", היא אוספת תרומות ופתאום היא אומרת: שלום, אני מתמודדת לראשות העיריה.
שאול יהלום: אתה צודק אבל אתה צריך להביא את זה כתיקון לחוק הקיים.
אופיר פינס-פז: הרי יש מנגנון שעושה את הסינון ברמה של הבחירות לרשויות המקומיות.
אופיר פינס-פז: אני לא נכנס לזה עכשיו כי זה לא ממין החוק.
אופיר פינס-פז: אם אתה רוצה להגיש הסתייגות, תכתוב אותה בצורה מסודרת ותגיש אותה.
יוסף יצחק פריצקי: אתה סבור שזה נושא חדש?
אופיר פינס-פז: זה נושא חדש.
יוסף יצחק פריצקי: בסדר, אני אציע חוק חדש.
אופיר פינס-פז: היתה טעות בהקצאת הזמן לישיבה הזאת והנושא הזה מורכב.
אופיר פינס-פז: ניאלץ להמשיך את ההתדיינות בפעם אחרת וגם הייתי רוצה שרשם המפלגות יהיה בדיון.
אופיר פינס-פז: אני מתנצל בפני מר בוגט על כך שלא הצלחנו להתקדם בחוק.
אופיר פינס-פז: אני מקווה שנספיק לעשות עוד ישיבה בפגרה.
אופיר פינס-פז: הנושא שעל סדר יומנו הוא הצעת חוק נציב תלונות הציבור לענין מערכת המשפט, של חבר-הכנסת יוסף פריצקי.
אופיר פינס-פז: הזמנתי לדיון הזה גם את מבקר המדינה בכובע השני שלו כאומבודסמן, כולל למערכת המשפטית, גם את מנהל בתי-המשפט השופט דן ארבל.
אופיר פינס-פז: הרשיתי לעצמי להזמין גם את כבוד השופט ורדי זיילר נשיא בית-המשפט המחוזי בירושלים שקשור בעקיפין לדיון עצמו בענין פסק הדין פרידמן שאני מכנה אותו רשלנות שיפוטית, פסק דין יוצא דופן ומעניין שנוגע מזווית מסוימת בנושא שאנחנו עוסקים בו.
אופיר פינס-פז: מאז שנבחרתי לעמוד בראש הוועדה הנכבדה הזאת – אני בטוח ששאול יהלום שהיה יושב-ראש הוועדה לפניי ויושבי-ראש שהיו לפניי יכולים להעיד על אותם דברים – אני מקבל כל יום תלונות אין ספור מאזרחים נגד המערכת השיפוטית במובן הרחב של המלה.
אופיר פינס-פז: על עניינים טכניים ועל עניינים מהותיים, על עניינים שקשורים בשפיטה ועל עניינים שקשורים בסגנון, על עניינים שקשורים בעינוי דין, בשיהוי ובכל מה שאתם רוצים.
אופיר פינס-פז: אין דבר דואר שמגיע אלי יותר מאשר בנושאים האלה.
אופיר פינס-פז: התחושה היא שיש חסר גדול, הייתי אומר כמעט חוסר אונים, ביכולת של המערכות להתמודד עם גל חוסר שביעות הרצון שמובע על-ידי הציבור.
אופיר פינס-פז: אני לא שופט ואין לי יכולת להיכנס לקרביים של התלונות עצמן, גם אין לי סמכות לכך.
אופיר פינס-פז: עם זאת, כשאתה קורא את החומר ומנפה אותו אתה אומר: חצי מהם רחמנא ליצלן משוגעים, היתר מתוסכלים וכואבים אבל גם אם 5% מהתלונות נכונות זה הרבה מאוד.
אופיר פינס-פז: אני מבין שיש מערכות שבודקות, שיש מערכות שמתייחסות ונותנות תשובות אבל אם הכול היה עובד כמכונה משומנת אני מניח שהיו מגיעים אלינו הרבה פחות פניות.
אופיר פינס-פז: יש סמכות לשר המשפטים, אפשר להגיש קובלנות, יש מבקר מדינה, זה לא שאין מה לעשות.
אופיר פינס-פז: נמצאים פה נציגים של לשכת עורכי הדין.
אופיר פינס-פז: שמעתי על התלונות שמגיעות ללשכה ואפשר לספר על זה סיפורי אלף לילה ולילה.
אופיר פינס-פז: משום כך ההצעה של חבר-הכנסת פריצקי היא במקומה, היא מבטאת איזו שהיא תחושה ציבורית.
אופיר פינס-פז: לא במקרה משרד המשפטים אמר שבמובן העקרוני הוא תומך בהצעה, לנוסח הוא אולי לא מסכים.
אופיר פינס-פז: משרד המשפטים פנה אלי והציע שהיום יתקיים דיון עקרוני ולא תתקיימנה הצבעות.
אופיר פינס-פז: לא השבתי על הפנייה הזאת.
אופיר פינס-פז: אנחנו נתייחס להצעת החוק הזאת כמו לכל הצעת חוק, אם נראה שאנחנו בשלים להצביע – נצביע; אם נראה שהענין מחייב דיון נוסף – יתקיים דיון נוסף, לא נחליט מראש מה אנחנו עושים.
אופיר פינס-פז: בוודאי שהדיון יתחיל כדיון עקרוני.
אופיר פינס-פז: חבר-הכנסת פריצקי, תציג בבקשה את הצעת החוק שלך.
אופיר פינס-פז: נבקש התייחסויות של משרד המשפטים, מבקר המדינה, הנהלת בתי-המשפט, נשיא בית-המשפט המחוזי בירושלים.
אופיר פינס-פז: לאחר מכן נפתח את הנושא לדיון רחב יותר.
יוסף יצחק פריצקי: קודם כל אני מודה לך מקרב לב שזימנת ישיבה בפגרה בנושא הזה.
יוסף יצחק פריצקי: אפתח בכמה אמירות פוליטיות.
יוסף יצחק פריצקי: יש כמה אפשרויות להתייחס למערכת המשפט באופן כוללני.
יוסף יצחק פריצקי: אפשרות אחת היא שכמה מאנשינו תוקפים אותה השכם והערב בנושאים מוצדקים ולא מוצדקים, משסים בה בליסטראות כאלה ואחרות ורוצים לקעקע אותה באופן מיוחד; האפשרות השניה היא היפוכו של אותו ענין והיא לאחוז את מערכת המשפט כקדושה וטהורה, אין בה רבב ופגם וכל השופטים הם צדיקים מושלמים וכל מה שיוצא מתחת ידיהם הוא דבר מופלא ועשוי נהדר.
יוסף יצחק פריצקי: אלה ואלה אפשרויות לא נכונות.
יוסף יצחק פריצקי: מערכת המשפט הישראלית עוסקת בהמון תיקים, כמות תיקים אדירה יחסית למערכת משפטית אחרת.
יוסף יצחק פריצקי: באופן סטטיסטי כל אזרח ישראלי נכנס למערכת המשפט ויוצא ממנה אחת לשלוש-ארבע שנים.
יוסף יצחק פריצקי: כיוון שהמערכת באה לדון בסכסוכים באופן טבעי יש אנשים שאינם שבעי רצון ממנה.
יוסף יצחק פריצקי: ענין שהוא לא פוליטיקלי קורקט אבל הוא קורקט.
יוסף יצחק פריצקי: הלכתי אל חברי הכנסת מהסיעה היריבה לי, ש"ס, ואמרתי להם: תתמכו בהצעת החוק הזאת משום שהיא תביא מנגנון בלתי תלוי של נציב קבילות שישמע ויניח על שולחנה של הכנסת דו"ח כפי שעושה נציב קבילות החיילים – דוגמת החוק הזאת שאובה פחות או יותר מדוגמת נציב קבילות החיילים.
יוסף יצחק פריצקי: לזכותם ייאמר שהם קיבלו את ההצעה ותמכו בה כי המערכת הזאת מכריעה גורלות רבים בישראל.
יוסף יצחק פריצקי: אני יודע שיש אנשים שאומרים שזה רע מאוד ולא טוב.
יוסף יצחק פריצקי: אני רוצה להזכיר מה אמרו לפני שמונה נציב קבילות החיילים בצה"ל.
יוסף יצחק פריצקי: אמרו: יהיו חיילי שוקולד, אי-אפשר יהיה לאמן את הצבא, הצבא יתמוטט.
יוסף יצחק פריצקי: רבותי, באופן כללי יש לנו היום צבא הרבה יותר טוב, נציב קבילות החיילים הראשון, לסקוב, היה נציב מצוין.
יוסף יצחק פריצקי: העובדה שאפשר לקבול רק עשתה את הצבא צבא טוב יותר.
יוסף יצחק פריצקי: נקודה.
יוסף יצחק פריצקי: אני הצעתי את הצעת החוק כהצעה פרטית אבל אחרי שהנחתי אותה הלכתי להתייעץ עם אנשים שאני מעריך מאוד את דעתם.
יוסף יצחק פריצקי: הלכתי להתייעץ עם מי שהיה שר המשפטים חבר-הכנסת דן מרידור, שהוא יושב-ראש ועדת חוץ ובטחון, שנתן לי את הערותיו הטובות.
יוסף יצחק פריצקי: התייעצתי עם מי שהיה נשיא בית-המשפט העליון מאיר שמגר שעקרונית גם כן תמך בהצעת החוק הזאת.
יוסף יצחק פריצקי: התייעצתי עם עוד אחרים וטובים שנתנו לי הערות כאלה ואחרות.
יוסף יצחק פריצקי: קיימתי מגעים עם לשכת עורכי הדין, ישבתי אתם כמדומני בשתי ישיבות כשהביאו בפניי את דעתם.
יוסף יצחק פריצקי: יכול להיות שהטיוטה שהבאתי כהצעת חוק טרומית שעמלתי עליה קשות היא לא כליל השלמות וטעונה תיקונים.
יוסף יצחק פריצקי: היושב-ראש כיוון נכון, יש תחושה קשה של מצוקה במערכת הזאת.
יוסף יצחק פריצקי: אני רוצה להביא דוגמה אישית שלי.
יוסף יצחק פריצקי: לפני מספר שנים נקנסתי משום שרכב שלי עמד באיזה שהוא מקום.
יוסף יצחק פריצקי: לא ידעתי על הקנס הזה לא מיניה ולא מקצתיה.
יוסף יצחק פריצקי: הגיע אלי הקנס וכתבתי מכתב לבית-המשפט: אדוני השופט, אני מבקש לבטל את הקנס.
יוסף יצחק פריצקי: אחר כך אומר לא בפומבי מי השופט.
יוסף יצחק פריצקי: קיבלתי החלטה על סטנסטיל.
יוסף יצחק פריצקי: שופט מחליט וכותב את השם ומחליט את ההחלטה על סטנסיל: "אחרי ששקלתי ובדקתי בענין" – על סטנסיל – "נראות לי הטענות אך לא כולן.
יוסף יצחק פריצקי: גם המדינה אשמה".
יוסף יצחק פריצקי: כלומר, הוא כתב נימוקים על סטנסיל.
יוסף יצחק פריצקי: לא ראיתי כדבר הזה בימי חיי.
יוסף יצחק פריצקי: לבסוף פסק מה שפסק.
יוסף יצחק פריצקי: המזל הוא שאני חבר כנסת ומשפטן ואני יכול לצחוק אבל איך מרגיש אדם שהגיש בקשה לבית-המשפט ושופט עונה לו על סטנסיל?
יוסף יצחק פריצקי: הלכתי לבדוק והתברר שהשופט הספציפי הזה יודע שהוא לא יתמנה לבית-המשפט המחוזי אלא הוא יישאר בבית-משפט השלום בתפקידו ולכן, סליחה, הוא מצפצף.
שאול יהלום: תן לנו דוגמאות שמתייחסות לסעיף 10 של החוק שלך.
שאול יהלום: בדוגמה שעכשיו הבאת לא תהיה סמכות בחוק שלך.
שאול יהלום: זו החלטת שופט.
יוסף יצחק פריצקי: בוודאי שזו החלטת שופט אבל היא נתונה לערעור פר-סה.
יוסף יצחק פריצקי: מה אפשר לערער?
יוסף יצחק פריצקי: שהשופט טעה בנימוקיו אבל אינך יכול להביא בקשת ערעור האומרת שהשופט כתב לי החלטה על סטנסיל.
שאול יהלום: לפי החוק שלך אפשר יהיה?
בנימין אלון: מה פירוש סטנסיל?
יוסף יצחק פריצקי: זה פסק דין משוכפל שהוסיפו בו בעט את שם הנאשם, את מספר התיק ואת הקנס והנימוקים טובים לכל בקשה.
יוסף יצחק פריצקי: למה לטרוח?
יוסף יצחק פריצקי: טופס מודפס.
שאול יהלום: מה זה משנה אם זה שוכפל 300 פעם?
שאול יהלום: זו החלטת שופט וזה לא בחוק שלך.
יוסף יצחק פריצקי: זו לא פעולה שיפוטית.
יוסף יצחק פריצקי: בכל הכבוד היו מקרים בהם שופטים התבטאו כלפי עדים, שלא לדבר על התבטאות כלפי בעלי דין, בביטויים לא שאינם הולמים שופט אלא אינם הולמים מערכת תרבותית.
יוסף יצחק פריצקי: אני יודע את זה הן מעדים והן מעורכי דין.
יוסף יצחק פריצקי: חבר-הכנסת דן מרידור אמר דבר חכם.
יוסף יצחק פריצקי: הוא אמר שסמכויותיו של האיש הזה תלויות בשאלה מי יהיה הנציב הראשון כי אתה לא יכול לקבוע קו ברור מה נתון לערעור ומה נתון לקובלנה.
יוסף יצחק פריצקי: תהיה מערכת שאליה יוכל לפנות אזרח, היא תשיב לו ותבדוק בתלונתו ותביא אחת לשנה דו"ח לכנסת ותעורר דיון ציבורי ראוי במערכת המשפט, לא דיון מתלהם.
יוסף יצחק פריצקי: אני מקווה שנציב כזה, שהוא גוף בלתי תלוי, ימצא שרוב התלונות לא מוצדקות וזה בסדר.
יוסף יצחק פריצקי: אנחנו צריכים את זה שאם לא כן המערכת המשפטית שנמצאת במרכז העשייה הפוליטית בישראל תלך ותדרדר.
אופיר פינס-פז: בבקשה, נציג משרד המשפטים.
ד"ר פרץ סגל: כשראינו את הצעתו של חבר-הכנסת פריצקי גם אנחנו סברנו שאם אנחנו מתייחסים אליה במובן הפורמלי עם מה שיש בה הרי היא מכוסה כיום על-ידי חוק מבקר המדינה וחוק הביקורת הפנימית.
ד"ר פרץ סגל: כלומר, אותן פעולות מינהליות של מערכות או של שופטים שפועלים מינהלית זה מכוסה על-ידי החוקים הקיימים.
ד"ר פרץ סגל: נראה לנו שההצעה אינה מוסיפה לעומת המצב הקיים.
ד"ר פרץ סגל: כיוון שגם אנחנו היינו ערים לתחושות מסוימות הן בימי שר המשפטים הקודם והן בימי שר המשפטים הנוכחי בכל זאת בדקנו האם יש לבחון הצעה של הקמת נציב לבדיקת נושאים שאינם מכוסים על-ידי החוקים הקיימים.
ד"ר פרץ סגל: מתוך הבדיקה הזאת הדברים הועלו על הכתב והעברנו ליושב-ראש הוועדה את הדברים כפי שמצאנו אותם.
ד"ר פרץ סגל: הדברים נכללים תחת ארבע קטיגוריות שבהן למבקר המדינה ולביקורת הפנימית אין סמכות לפעול בהם.
אופיר פינס-פז: מה זה ביקורת פנימית?
ד"ר פרץ סגל: יש מבקר פנים בהנהלת בתי-המשפט.
ד"ר פרץ סגל: לגבי דברים שבהם סברנו שאין כיום אלא דין משמעתי כפי שמוגדר בחוק יסוד: השפיטה, ובחוק בתי-המשפט, הצעת החוק איננה באה לענות על הדבר הזה.
ד"ר פרץ סגל: כאשר בחנו את ההצעה הזאת אמרנו שנתייחס אליה לא רק מבחינת מה שמצוי בה אלא גם מבחינת מה שרצוי.
ד"ר פרץ סגל: לכן הבאנו לוועדת השרים לחקיקה בקשה לא להתנגד להצעת החוק למרות שלפי דעתנו כפי שהיא מנוסחת היא מיותרת ואפילו מצומצמת לעומת המצב הקיים.
ד"ר פרץ סגל: תחת זאת, בהסכמה עם חבר-הכנסת פריצקי, אמרנו שנבחן אותם דברים שהם החלטות שיפוטיות או דברים שנעשים תוך כדי החלטה שיפוטית, או דברים אחרים שקשורים היום בדין משמעתי.
ד"ר פרץ סגל: זה כבר מכניס אותנו לשאלה מה כן נכלל בתחום משמעתי ומה לא נכלל בזה.
ד"ר פרץ סגל: כל השאלות האלה צריכות בחינה מדוקדקת גם בשאלה איזה גוף יכול לבדוק את הדברים האלה, האם אנחנו הולכים למודל של נציב תלונות, אומבודסמן, שקיים בכמה מדינות; או שאנחנו הולכים לוועדה שיהיו לה סמכויות לבדוק את זה והיא מורכבת משופטים מכהנים או משופטים בדימוס פלוס נציגי ציבור או עורכי דין.
ד"ר פרץ סגל: יש מנגנונים שונים במדינות בעולם והתחלנו לעשות סקירה בענין.
ד"ר פרץ סגל: ההסכמה עם חבר-הכנסת פריצקי היתה שנבחן ונביא הצעה אלטרנטיבית שאנחנו חושבים שיש מקום להציע אותה.
ד"ר פרץ סגל: הצענו גם להקים לצורך הענין הזה צוות שיהיה מורכב מאנשי הביקורת הפנימית, אנשי מבקר המדינה, לשכת עורכי הדין וגופים נוספים כדי שנראה מהו המודל שלא פוגע בעקרונות המערכת אם זה נושא של אי-תלות שיפוטית, או עקרונות של כבוד המערכת.