GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רון כהן: מדובר בהתקנה השנייה בעולם בהנפקות של מיליונים.
רון כהן: דוגמה אחרת מהכיוון הממשלתי היא סינגפור.
רון כהן: ממשלת סינגפור מנפיקה לכלל האזרחים תעודות, והם מבצעים איתן פעילויות עסקיות כאלה ואחרות.
רון כהן: אלה רק דוגמאות קטנות מתוך מגוון רחב של פעילויות.
רון כהן: אם הפעילויות האלה היו מסתמכות על החוק הישראלי, הן לא היו קורות.
רון כהן: האיסור פה הוא כל-כך גורף וחמור.
רון כהן: אני אומר או להוריד את האיסור הזה לגמרי, או להגיד שיש בעיות של קונפליקט מסוים בין התקשרות עסקית לבין הנפקה, ולגעת בבעיות הספציפיות, שהן מאד פשוטות.
רון כהן: הרי כל הזמן אנחנו אומרים שגורם מאשר עושה רק זיהוי.
רון כהן: הוא לא רק עושה זיהוי, אלא גם ביטול של פעולות וחידוש של פעולות.
רון כהן: אם הקונפליקט בנושא של הביטול של התעודות הוא שיש חשש שפעילות עסקית תתבצע והגורם המאשר יבטל את התעודה, הנושא הזה לדעתי לא רלוונטי, כי יש לכל הפעילות הזאת TIME STAMPING, יודעים מתי זה נעשה, והכל נמצא ב-LOG IN ומתועד במאגרי המידע.
רון כהן: אני לא רואה שום בעיה או קונפליקט.
יורם הכהן: אולי שאלה משפטית.
רון כהן: זאת לא שאלה משפטית, כי נתקלנו גם בבעיה הזאת מול לקוחות שלנו.
רון כהן: כיום הם מסתכלים על החוק, ואומרים: אני לא יכול להיות גורם מאשר, אני לא רוצה להשקיע בתשתית כל-כך כבדה של PKI, כשבפועל אני לא יכול לעשות עם זה דבר, מלבד להנפיק תעודות בלי לעשות פעילות עסקית.
ליהי פלדמן: לא יכול להיות גם זה שמסתמך על התעודה וגם זה שמנהל אותה - -
צבי אילן: מה הרציונל של התקנה?
ליהי פלדמן: הסעיף הזה נובע מחשש לניגוד עניינים ושימוש לרעה.
מיכאל איתן: יש ניגוד עניינים.
רון כהן: איזה דוגמאות יש?
ליהי פלדמן: אם גוף מסוים מהווה גם גורם מאשר וגם הצד השני לעסקה מול אותו צד שהנפיק לו את התעודה, יש לנו פה בעצם צד אחד שקיבל תעודה, והוא הצד החלש המובהק בעסקה.
ליהי פלדמן: מולו עומד הגורם המאשר.
ליהי פלדמן: לטובתו קיימות כל החזקות שהחוק מכיר, והוא גם הנהנה מהחזקות האלה.
ליהי פלדמן: ניקח כדוגמה קטנה את הבנק.
ליהי פלדמן: הלקוח קיבל תעודה.
ליהי פלדמן: באותו מצב שבו הבנק יהיה גם הגורם המאשר והלקוח עומד מולו, הבנק יכול לשנות את ה-CRL ולהנפיק תעודה אחרת.
רון כהן: זה מה שאני אומר, שהוא לא יכול.
ליהי פלדמן: בסדר, הוא יכול להשתמש בזהות ובמידע שיש לו מעצם היותו הבנק של הלקוח וליצור עבורו תעודה חדשה.
ליהי פלדמן: יש לו פרטי זיהוי שלך, ובלי שאתה יודע מזה, הנפקתי עבורך תעודה ואתה לא יודע.
רון כהן: אבל הכל מתועד.
טנה שפניץ: אחרי חצי שנה זה מתועד.
ענת ורונסקי: אבל היום הבנק עושה את זה כשהוא מנפיק קוד סודי.
ליהי פלדמן: הכל נכון, אבל חוק חתימה אלקטרונית קובע כאן חזקות משפטיות, שאומרות שאם מישהו עשה שימוש בתעודה שלך, ואתה אכן האדם שמזוהה בתעודה, חזקה שזה אתה, ועכשיו אתה צריך לבוא ולהוכיח שאין לך אחות, כשמבחינת הכלים המשפטיים שעומדים לך מול הבנק, שהוא גם הגורם המאשר, אין לך כלים להוכיח את זה מבחינה ראייתית בבית-משפט.
זאב שטח: קודם כל, אני כופר בשתי נקודות מרכזיות שאתה ציינת, שהעולם הולך ל-INDOOR SOLUTIONS.
זאב שטח: העולם הולך ל-OUTDOOR SOLUTIONS.
זאב שטח: רואים את זה לפי השווי של חברות שעוסקות ב-INDOOR SOLUTIONS ורואים מה מצבן.
רון כהן: אני מדבר על ההתקנות בפועל.
זאב שטח: אתה נציג של חברת אקספרט, מה הבעיה שלך לקחת את התוכנה שאתה משווק, להירשם כגורם מאשר, ולעמוד מאחורי הטכנולוגיה שאתה מציע למי שאתה מציע?
זאב שטח: תקים את זה, תירשם, ותגיד את מה שאמרת עכשיו, זה בסדר.
זאב שטח: אתה שאמור להיות צד שלישי – אתה אמור להיות ה-TTP – אומר:
זאב שטח: בואו נאפשר לגורם שנותן את החתימות לעשות את זה בעצמו.
זאב שטח: המודל הזה לא הוכח בעולם.
זאב שטח: החברות פושטות רגל, החברות מפסידות, המנכ"לים התפטרו.
זאב שטח: זה כתוב בעיתון, ומה שאני אומר זה לא מידע חדש.
זאב שטח: אתה אומר: TIME STAMPING, מה TIME STAMPING?
זאב שטח: זה בסדר הכל עניין של זמן של החתימה.
זאב שטח: הנושא הגדול שבו הגוף לא יהיה ב-CONFLICT OF INTEREST עם מקבל החתימה זה בעצם הנושא הגדול שאנחנו רוצים למנוע פה.
רון כהן: אבל אין.
זאב שטח: בוודאי שיש מצב כזה.
זאב שטח: אדם הוא בעימות עם ממשלה או עם בנק, הוא כן יכול להעביר אותו ל-REVOCATION LIST, בניגוד למה שאמרת, וכפי שאמרה ליהי, למה אתה אומר שלא?
זאב שטח: הוא העביר אותי ל-REVOCATION LIST?
זאב שטח: קרה לי נזק?
זאב שטח: הוא שלט בחתימה שלי?
זאב שטח: הוא כן יכול לעשות כאוות נפשו.
זאב שטח: ברגע שהוא העביר אותי ל-REVOCTION LIST, בצורה כזאת או אחרת, הוא גרם לי איזושהי בעיה.
זאב שטח: אם הוא כן היה צריך או לא היה צריך, זה יתברר בבית-משפט, אבל הוא צד לעניין, אחרת אתה גם עומד פה בסתירה לעניין של צד שלישי.
זאב שטח: כל החוק בנוי על זה שצד שלישי, הגורם המאשר, הוא זה שבעצם יישא בכל החבויות.
זאב שטח: כל הפילוסופיה של החוק היא שיש פה צד שלישי, שהוא גורם מאשר, הוא לא צד לעסקה.
זאב שטח: יש סתירה במה שאתה אומר.
צבי אילן: אני יכול לדבר פה בצורה רחבה על גורמים מאשרים בכלל, אבל מכיוון שאני נמצא פה מטעם איגוד הבנקים, אני רוצה לומר שאין זה טבעי לבנק להיות גורם מאשר.
ליהי פלדמן: כל מה שאנחנו דורשים זה איזושהי הפרדה, ולכן האיזון פה בין הסיכון שיש בקרבה הזאת לבין הפתרון שאנחנו מציינים פה.
צבי אילן: קודם כל, לתעודה יש יותר מאשר פונקציה אחת.
צבי אילן: יש לה היבט נוטריוני ראייתי, אבל קיים גם עניין אבטחת המידע, אבטחת המסר.
מיכאל איתן: בואו נתקדם.
מיכאל איתן: אנחנו לא נשנה את זה עכשיו.
צבי אילן: זאת תקנה מאד בעייתית.
מיכאל איתן: אחד משני הצדדים שעושים עסקה הוא גם גורם מאשר.
אליעזר כהן: מה התשובה להערות האלה?
צבי אילן: בבנק אין בעיה של ביטוח ושל ערבות.
צבי אילן: מה שלדיני הראיות, בואו נשאיר לדיני הראיות, כך גם עשינו בחקיקה.
טנה שפניץ: זה גוף עצמאי, שלא עושה עסקאות.
טנה שפניץ: בגלל זה יש לזה משקל בבית-המשפט, ראיות לכאורה וכיוצא בזה.
רון כהן: אבל זאת רשות דואר - -
מיכאל איתן: לא יקרה שום דבר, אם הגורם המאשר יהיה גוף שיהיה קשור בצורה זאת או אחרת מבחינה כלכלית עסקית, אבל מבחינה משפטית הוא יהיה גוף נפרד.
מיכאל איתן: יש חומות מסוימות.
מיכאל איתן: הן אולי לא גבוהות מדי, הן אולי לא סיניות, אבל יש איזושהי הבחנה.
רון כהן: הסעיף הזה הוא גורף.
רון כהן: כשלקוחות שלנו מסתכלים על הסעיף הזה, הם אומרים: אני לא רוצה להתעסק עם CA.
זאב שטח: זה לא נכון, הם כן רוצים להתעסק עם CA.
רון כהן: אתה יכול להגיד מה שהלקוחות שלך אומרים, לא שלי.
זאב שטח: עובדה שיוצאים מכרזים.
רון כהן: הסעיף הזה הוא מאד גורף ובעייתי.
צבי אילן: אני גם לא יודע האם זה לא אולטרה וירס, כי כתוב מי יכול ומי לא יכול.
טנה שפניץ: אסור שיהיה ניגוד עניינים - -
צבי אילן: לא בהכרח ניגוד עניינים.
טנה שפניץ: בעינינו, זה בהכרח.
צבי אילן: כמו שבנק מגיע לבית-המשפט עם הספרים שלו, ובית-המשפט קובע האם הספרים קבילים או לא לעומת מה שיש בידי הצד השני, כך גם פה.
צבי אילן: דיני הראיות בכללותם מאפשרים לכל אחד לטעון את טענותיו ולהביא את הראיות שלו.
מיכאל איתן: לך לבג"צ, ותאמין לי שנציית למה שבג"צ יגיד.
ענת ורונסקי: אני חושבת שזה דווקא צריך להיות אינטרס ציבורי, שכן לבנקים ולחברות כרטיסי אשראי יש ניסיון בדברים האלה, כמו: הנפקת קוד סודי, שאולי זה דרגה אחת מתחת.
מיכאל איתן: אנחנו שמענו גם את נציגי הציבור, והם אמרו לנו שהם דווקא היו רוצים שתהיה הבחנה בין אלה.
צבי אילן: מי הם נציגי הציבור שאמרו זאת?
מיכאל איתן: התקיים פה בזמנו הדיון.
מיכאל איתן: אנשים מפחדים מהבנקים, שיהיה להם גם זה וגם זה.
ענת ורונסקי: אני חושבת שאנשים בציבור ישמחו להסתמך על תעודות כאלה.
ליהי פלדמן: עד שהם יצטרכו לעמוד מול הבנק שלהם בבית-משפט.
ענת ורונסקי: מנפיק אותן גוף שיש לו ניסיון, אמינות וקשרים בינלאומיים.
מיכאל איתן: כן, אבל זה הגוף שאתו הוא עושה עסק, זה לא גוף נייטרלי.
ליהי פלדמן: אחר-כך הוא יעמוד מולו בבית-משפט.
מיכאל איתן: כשאני אעשה עסק עם גורם אחר, לא אכפת לי שהגורם המאשר יהיה הבנק.
צבי אילן: יש לזה כמה אספקטים.
צבי אילן: כשנחקק החוק, אנחנו כאיגוד הבנקים ביקשנו תיקון, שיאפשר לבנקים להיות גורמים מאשרים, והתיקון הזה נכנס, משום שבהתחלה היה כתוב שמטרתו ניהול עסק כגורם מאשר, ואנחנו אמרנו: בואו נכתוב אחת ממטרותיו, כדי לאפשר גם לבנק למשל, שזאת לא המטרה העיקרית שלו, להיות גורם מאשר.
צבי אילן: זה נכנס מתוך הרציונל, שיאפשר לבנקים להיות גורם מאשר.
צבי אילן: עכשיו בתקנות משנים את זה.
ענת ורונסקי: אני גם חושבת שבנקים וחברות כרטיסי אשראי מפוקחים.
ענת ורונסקי: אני דווקא חושבת שיש פה אינטרס ציבורי כן לקבוע את הבנקים ואת חברות כרטיסי האשראי כגופים מאשרים.
צבי אילן: האם מישהו חושב שבנק או חברת כרטיסי אשראי ירמו ב-REVOCATION LIST?
אליעזר כהן: הכל נלקח בחשבון.
אליעזר כהן: בדיונים הקודמים כל הדברים האלה הועלו.
אליעזר כהן: אנחנו משאירים כך את הדברים.
ליהי פלדמן: תקנה 12 היא תקנה שהועברה מהתקנות הקודמות: "איסור החזקת 12.
ליהי פלדמן: גורם מאשר לא יקבל לידיו ולא יחזיק אמצעי חתימה של המבקש, או כל אמצעי חתימה מידע המאפשר שחזור או יצירה של אמצעי חתימה עבור או במקום המבקש, ולא יהיה בעל גישה לאמצעי חתימה או מידע כאמור.
טנה שפניץ: את זה כבר אישרנו ועברנו את זה.
אבי שוורץ: אני רוצה להבין את תקנה 12, כי היום בפרקטיקה לא לכל לקוח יש כרטיס חכם או אמצעי, והיום רואים שיש מגמה בעולם להקל על הלקוחות, וכן לאפשר לגופים לשמור אצלם את אמצעי החתימה, לדוגמה: לחברת ENTRUST יש מוצר שמאפשר בדיוק את הדבר הזה, אחרת אני אצטרך להתרוצץ עם כרטיס חכם, והיום אני לא יכול לעשות את זה מבחינה פרקטית.
ליהי פלדמן: אז תשמור על אמצעי החתימה, ואם קרה לו משהו, תקבל תעודה חדשה.
ליהי פלדמן: המגמה בחקיקה היא כן לאסור.
יורם הכהן: ההנחה היא שחתימה תמיד פועלת קדימה, ואתה לא צריך אחר-כך אחורה לפתוח למשל מסמך מוצפן.
אבי שוורץ: לא, הבעיה שלי היא שאת ה-PRIVATE KEY שלי אני לא יכול לשמור אצלי, אלא בבנק או במקום אחר.
אבי שוורץ: יש קונספט שלם שעושה את זה.
אליעזר כהן: דיברנו על הדברים האלה.
אליעזר כהן: זה כאילו שאנחנו מתחילים מאל"ף.
אבי שוורץ: יש היום חברות שמוציאות קופסאות לשמירת ה-PRIVATE KEYS במקומות אחרים, כמו: AR מחקר אלגוריתמים.
ליהי פלדמן: גוף שהוא לא גורם מאשר, יכול לעשות את זה.
אבי שוורץ: אם אני כבנק רוצה לתת שירות ללקוחות שלי באמצעות המוצר של ENTRUST - -
ליהי פלדמן: אם אתה לא גורם מאשר, אין לך בעיה.
מיכאל איתן: תהיה בנק, אבל לא תהיה גורם מאשר, מה הבעיה?
מיכאל איתן: תפעילו קצת את היצירתיות שלכם.
ליהי פלדמן: "שימוש בשפה 13.
ליהי פלדמן: (א) המסמכים שנדרש הגורם המאשר לגלותם לציבור יהיו בשפה העברית, העברית ויכול שיהיו, בנוסף, גם בשפה אחרת; לעניין זה, "מסמכים" – לרבות מסמך נהלים, תעודות אלקטרוניות ומאגר תעודות אלקטרוניות בטלות.
ליהי פלדמן: (ב) קיום החובה לפי תקנת משנה (א), לעניין השפה העברית במערכות התקשורת והמחשבים, יהיה בהתאם לת"י 1489 ולת"י 1500.
מיכאל איתן: מה זה התקנים האלה?
עופר עגור: תקן 1489 זה תקן כללי, שמדבר על ארכיטקטורה ליישום עברית במחשבים.
עופר עגור: התקנים האלה למעשה נולדו לפני משהו כמו 15 שנה, הן בתקינה הישראלית והן בתקינה הבינלאומית.
מיכאל איתן: מה זה התקן השני?
עופר עגור: התקן השני הוא מסדרת X500.
עופר עגור: X509 מוזכר בתקנה, ומסביר למשל איך לכתוב שם בעברית במחשב.
אבי שוורץ: בתוך התעודה?
אבי שוורץ: ואם יש צירוף כלשהו שהוא לא מכיר, איך הוא יסתדר?
עופר עגור: יש תשתית מאד רחבה בעולם, וגם "מיקרוסופט" למשל - -
אבי שוורץ: אבל הסט העברי לא נמצא בכל תוכנה שנמצאת בגרמניה לצורך הדוגמה - -
זאב שטח: יש פה בעיה טכנית.
מיכאל איתן: למה אנחנו צריכים להיות צמודים לתקן ישראלי?
עופר עגור: הכוונה היא בסך הכל שזה יירשם באופן אחיד.
עופר עגור: אם היום אנחנו רוצים לשלוח דואר אלקטרוני באמצעות תוכנה של "מיקרוסופט", והדואר האלקטרוני שאני שולח, מגיע אליך, אתה פותח ומבין אותו - -
זאב שטח: נפריד בין הנתונים עצמם לדברים שאין לנו שליטה עליהם.
זאב שטח: יש כאן דברים שכתובים, למשל: תעודה אלקטרונית, אבל אתה לא יכול להתערב בתוכנות של "מיקרוסופט", כי הכותרות הן באנגלית, והן מופיעות בכל תעודה.
זאב שטח: אלה דברים שאני לא חושב שמישהו מתכוון בכלל לשנות אותם.
זאב שטח: הניסוח פה הוא קצת בעייתי, כי הוא אומר שהכל צריך להיות בעברית, ואם יש שם אות אחת אפילו באנגלית או בלטינית, יש בעיה.
זאב שטח: אני לא חושב שאנחנו יכולים לשנות BROWSER של "מיקרוסופט" בצורה כזאת ששם הכל יהיה כתוב בעברית.
אבי שוורץ: גם בתוכנות שקוראות את הסרטיפיקט.
יורם הכהן: צריך להוסיף סייג בסוף סעיף 13(ב), יש להוסיף: ובלבד שלא יסתור את תקן X509.
יורם הכהן: מכיוון שיש דרישה בתקנות החומרה והתוכנה שהתעודה תהיה ב-X509, לא יכול להיות שיהיה מצב שפה תהיה דרישה שהיא סותרת.
יורם הכהן: מכיוון שה-X509 בעקרון גובר, אם יהיו שדות שלמשל ב-X509 חייבים להיות רק באנגלית, אי אפשר לדרוש שהשדה הזה יהיה בעברית.
טנה שפניץ: הרעיון שלנו היה – ויכול להיות שצריך לשנות אותו – שתעודה בישראל צריכה להיות בעברית.
טנה שפניץ: יכול להיות שצריך רק חמישה נושאים שיהיו בעברית, אבל לנו היה נראה בלתי אפשרי שמישהו בארץ רוצה שתהיה לו תעודה שהוא לא יכול לקרוא אותה משום שהוא לא יודע אנגלית, אז תמצא פתרון לזה.
עופר ישי: אותה בעיה קיימת גם במדינות אירופה, למשל.
עופר ישי: יש מכנה משותף שהוא משותף לכולם, והוא השפה האנגלית.
עופר ישי: אחרי זה אפשר להוסיף נתונים נוספים, שאפשר להשתמש בשפה העברית, בשפה השוודית או בשפה אחרת, אבל המכנה המשותף הוא מינימלי, והוא צריך להיות השפה האנגלית, ואנחנו רוצים להשתמש בזה גם בחוץ לארץ.
אבי נגר: אני חושב ששם ומען זה דבר שאולי יכול להיכנס בעברית.
טנה שפניץ: אבל הגבלת אחריות הוא לא צריך לדעת לקרוא בעברית?
אבי נגר: את לא יכולה למשל פרמטרים שניתנו באנגלית להתאים אותם לעברית - -
אליעזר כהן: האם ברגע שאתה מוסיף הערה, שזה לא יסתור את התקן, זה עונה על הבעיה?
אליעזר כהן: אפשר להוסיף סעיף כזה.
עופר ישי: יש מסגרת של נתונים שאתה צריך להכניס לתעודה, אבל אני יכול להעיד שגם התכולה המדויקת שאתה מכניס, זה נושא שעדיין לא סוכם גם בין מדינות אירופה.
עופר ישי: לכן צריך לאפשר להשתמש בשפה העברית, אבל יש דברים שעוד לא נקבעו.
מיכאל איתן: צריך לתת עוד פעם שיקול דעת לרשם.
מיכאל איתן: למה שהרשם לא יקבע מדי פעם בפעם?
מיכאל איתן: זה יהיה בעברית, אבל הרשם יקבע מדי פעם בפעם - -
זאב שטח: כמעט כל האנשים אומרים אותו דבר.
זאב שטח: כמו שאמרו פה כולם, כדאי להוסיף זאת כתוספת אפשרית, ואז ברור שאדם שיוסיף את השפה העברית יהיה אטרקטיבי יותר, זאת אומרת: יילכו אליו בתור גורם מאשר.
טנה שפניץ: לא יכול להיות שבארץ יהיו תעודות שאנשים לא יכולים לקרוא את מה שכתוב בהן.
זאב שטח: בסדר, אז נוסיף הערה שהשם צריך להיות בעברית.
טנה שפניץ: והגבלת האחריות.
אליעזר כהן: אפשר לומר שזה יהיה בעברית עם תוספת של אנגלית.
אליעזר כהן: ליהי פלדמן, האם אפשר להגיד שאתם תכניסו בהמשך את התיקונים?
מיכאל איתן: איזה תיקונים?
מיכאל איתן: הם לא תיקנו דבר.
מיכאל איתן: הבעיה היא עם המשפט "המסמכים שנדרש הגורם המאשר לגלותם לציבור יהיו בשפה העברית".
בועז דולב: אני לא חושב שזה צריך להיות רק בעברית, אלא גם בערבית.
בועז דולב: האם הערבית היא לא שפה רשמית?
טנה שפניץ: זה לא עניין של שפות רשמיות.
טנה שפניץ: אמרנו שזה יכול להיות בשפה נוספת.
מיכאל איתן: עם כל הכבוד, תפעיל קצת הגיון.
מיכאל איתן: כמה אנשים שלא יודעים עברית, ישתמשו בזה בשפה הערבית?
בועז דולב: אני לא יודע.
בועז דולב: אפשר לעשות את זה, זאת לא תוספת משמעותית.
זאב שטח: הכי טוב זה לא להסתבך, ולהשאיר את זה באנגלית.
עופר ישי: הנושא של העברית הוא גורף.
עופר ישי: אם אני קורא לשדה שנקרא שם משפחה ושם פרטי בעברית, וזה מגובה גם לשם משפחה ושם פרטי בערבית - כי אולי כן נצטרך את זה - הנתונים האלה קיימים, השדות יהיו בשפה המתאימה, ואז נשתמש בתקן, אבל בשדה של אנגלית לא נשתמש בתקן העברי.
ליהי פלדמן: הבעיה היא שהתקן מגדיר X דברים, שקיימים היום רק באנגלית, ואי אפשר לעשות אותם בעברית, והשאלה היא איזה מהשדות אנחנו כן מחייבים שיהיו בעברית.
אבי שוורץ: פרקטית התוכנה לא תמיד תומכת בעברית, יש בעיות טכניות.
אבי שוורץ: גם מה ש"מיקרוסופט" הכניסה – את ה-LOCALIZE ואת ה-ENABLE – עד היום, אפילו ב-WINDOWS 2000 עדיין נתקלים בבעיות.
אבי שוורץ: תכניסו את העברית לתוך הסרטיפיקט עצמו, שזה למטה ב-INTERNALS של "מיקרוסופט", אף אחד לא מסוגל להגיד מה קורה שם.
בועז דולב: מדובר גם על REVOCTION LIST ועל הרבה דברים.
אבי שוורץ: אז אני מתחיל בפרקטיקה.
ליהי פלדמן: אפשר להשתמש בטקסטים החופשיים ולהכניס שם את המידע החיוני לנו, ואפשר להגדיר שזה יהיה בעברית.
ליהי פלדמן: אז נגיד שכשמישהו קורא את זה, הוא יידע מה השם ומה התאריך.
אבי שוורץ: אם את עושה את זה כשדה אופציונלי ולא כ-CRITICAL, הרבה מאד מהתוכנות יתעלמו מהשדה הזה.
ליהי פלדמן: לתוכנות יש שדה באנגלית.
ליהי פלדמן: אני רוצה שמשתמש בישראל יפתח תעודה וגם יקרא אותה, אם הוא לא מבין אנגלית.
מיכאל איתן: למה שהרשם לא יקבע את זה?
מיכאל איתן: מה הוא יעשה?
מיכאל איתן: זה דיון מעניין וחשוב.
מיכאל איתן: אני רוצה שהכל יהיה בעברית.
מיכאל איתן: מישהו אומר לי שזה לא פרקטי, אחד ירצה להשתמש בשפה הערבית, והשלישי יגיד ירצה אתיופית, אמהרית ורוסית.
מיכאל איתן: למה אני צריך לשבור עכשיו את הראש?
מיכאל איתן: יש רשם.
מיכאל איתן: אני רוצה בעיקרון שהכל יהיה בעברית, ובמה שיש בעיות טכניות, הרשם יגיד: אני פוטר אתכם, והשדה הזה יהיה באנגלית.
זאב שטח: אומרים לך שאתה מחוקק תקנות סותרות.
זאב שטח: נאמר כאן שיש פה X509 שהוא מחייב, והוא מחייב אותנו לפעול לפי X509.
זאב שטח: X509 זה כרגע באנגלית.
זאב שטח: אפשר לדרוש תוספת שדה בעברית, אבל לא להחליף את ה-X509.
ליהי פלדמן: X509 הוא לא מסמך שאתה מוציא לציבור.
זאב שטח: כן, זאת התעודה.
זאב שטח: התעודה היא לפי סטנדרט X509, שם אני עכשיו צריך להתערב ב-INTERNALS ולשנות.
זאב שטח: זה מסובך מאד ואין לי שליטה על זה.
זאב שטח: כמו שדרשתם תוספת תעודת זהות – וזה לא מופיע ב-X509 - תוסיפו בנוסף לתעודת זהות, שם, כתובת ועוד שדות שאתם ציינתם מקודם בעברית.
מיכאל איתן: דרך אגב, זה לא מתייחס רק לתעודה, יש עוד מסמכים.
זאב שטח: בסדר, אז אני אומר לדרוש אותם כתוספת, ולא להחליף את הסטנדרט.
דורון שקמוני: בסעיף 19(א) לחוק, שמכיל את פרטי התעודה האלקטרונית, יש 10 תת סעיפים.
דורון שקמוני: אם נגדיר שהמידע על-פי תת סעיפים 1 עד 9 כולל, יהיה בעברית, אני חושב שזה יספק את כולם.
אבי שוורץ: זה לא יספק, זאת בעיה גדולה.
דורון שקמוני: הרי מה הדרישה פה?
דורון שקמוני: בסיס הדרישה הוא שפרטי הזיהוי יהיו בעברית.
זאב שטח: אז תן את זה כתוספת.
דורון שקמוני: אבל שם בעל התעודה איננו EXTENSION.
דורון שקמוני: פרטים נוספים אינם EXTENSION.
זאב שטח: אני אומר שתשאיר את השם הלועזי ב-X509 כפי שהוא, ותוסיף את השם העברי כ-EXTENSION.
דורון שקמוני: אז זאת בעיה, מכיוון שאז אתה נדרש לתעתיקים לועזיים ולכל מיני דברים שלא מקובלים בארץ.
דורון שקמוני: אתה מאשר תקנות לצורך זיהוי בני אדם בישראל, ולכן הדרישה שהשם יופיע בעברית היא לא דרישה מוזרה.
זאב שטח: זה עניין טכני.
זאב שטח: השאלה היא האם זה במקום השדה הראשון, או במקום השדה העשירי.
יורם הכהן: בשדה הראשון זה דו לשוני, מה הבעיה?
דורון שקמוני: ברגע שתגדיר שהמידע על תת סעיפים 1 עד 9 יהיה בעברית, אין לך בעיה.
זאב שטח: נכון שזה מפחית מאד את הבעיה, ואלה הנתונים שציינתי מלכתחילה, אבל עדיין השאלה היא האם לא כדאי להשאיר את ה-X509 כמו שהוא.
טנה שפניץ: אתה אומר שאפשר לדרוש שתת סעיפים 1 עד 9 יהיו בעברית?
דורון שקמוני: כן, אפשר לדרוש שהם יהיו בעברית.
מיכאל איתן: מה עם 10?
מיכאל איתן: למה דווקא 9?
דורון שקמוני: 10 זאת הפניה, זה LINKAGE שיכולים להופיע בו תווים לועזיים.
דורון שקמוני: הוא יכול להיות HTTP:, או כל מיני דברים כאלה, אז בוודאי חייבים להופיע בו תווים לא עבריים, אבל תת סעיפים 1 עד 9 הם פרטים בסיסיים לזיהוי.
זאב שטח: אין ספק שההצעה של דורון שקמוני מפחיתה בהרבה את הבעיה, זאת אומרת: היא מתייחסת רק לנתונים, כמו שאני ביקשתי בהתחלה.
מיכאל איתן: ומה 7?
דורון שקמוני: חתימתו המאובטחת של הגורם היא בינרית, כבר ברור שאף אחד לא ידרוש שזה יהיה בעברית.
דורון שקמוני: זה מידע דיגיטלי בינרי לא בעברית ולא באנגלית ולא בשום שפה.
עופר ישי: לפי דעתי, אנחנו נכנסים לדיון טכני, כשחסרים לנו נתונים.
עופר ישי: יש דברים שגם במדינות אחרות עוד לא סודרו.
עופר ישי: אנחנו רוצים לוודא שאפשר יהיה לזהות בחוץ לארץ את התעודה שננפיק בארץ, ושאפשר יהיה לקבל שם שירותים, וגם אדם שיבוא לארץ מחוץ לארץ, יוכל לקבל פה שירותים.
עופר ישי: לכן, אני מציע שהרשם יפרסם תוך זמן מסוים את פרטי התעודה, את המבנה שלה, ויאמר איזה שדה יהיה בעברית ואיזה שדה באנגלית.
עופר ישי: אין לנו מספיק נתונים כדי לעשות את זה.
אבי נגר: אני לא חושב שכדאי להשאיר את זה לרשם.
עופר ישי: אבל אין לנו כל הנתונים.
טנה שפניץ: אנחנו קיימנו דיון במכון התקנים על הנושא הזה.
עופר ישי: צריך לעבור על כל שדה, לבדוק ולראות מה עושים במקומות אחרים.
זאב שטח: מה הבעיה עם ההצעה של דורון?
אבי שוורץ: אני מסכים שפה זה לא המקום לרדת לרמה הטכנית, אבל X509 מגדיר קונספט, ולא מגדיר בדיוק את הדרכים לסימון בפנים, ויש כמה דרכים לעשות את זה.
אבי שוורץ: גוף מקצועי צריך לשבת, לקחת את כל הפרטים שהוגדרו בסעיף 19 ולהגיד באיזה שדה לעשות את זה, והאם אותו שדה יהיה עברי-אנגלי.
דורון שקמוני: הדרישה שהמידע הזה יהיה בעברית, איננה מגדירה כרגע באיזה שדות הוא יופיע.
דורון שקמוני: המטרה כרגע היא להגיע לקונסנסוס ברמת התקנות, שאפשר יהיה לאשר היום.
דורון שקמוני: אם תגיד שהמידע המתבקש על-פי הסעיפים האלה יהיה בעברית, אחר-כך יישב הרשם ויוכל להגדיר איפה בתעודה הוא יופיע בדיוק.
דורון שקמוני: זה בסדר, וזה ייתן תשובה לך ולעופר ישי.
דורון שקמוני: אם השם יופיע בעברית, זה לא חשוב אם הוא יופיע בשדה השם הראשון או בשדה השם ב-EXTENSION.
אבי שוורץ: זה חשוב מאד.
טנה שפניץ: צריך להיערך.
טנה שפניץ: יש לזה חשיבות?
עופר ישי: יש חשיבות למקום.
טנה שפניץ: יש חשיבות לקבוע שפרטים מינימליים יהיו גם בעברית, או יהיו בעברית - ולא אכפת לי שגם באנגלית - או באיזה שדה הם יהיו, אבל העיקרון הזה הוא עיקרון חשוב שהוועדה תקבע אותו.
עופר ישי: לא צריך להכתיב שדות מסוימים - -
טנה שפניץ: לא מכתיבים שדות.
עופר ישי: וגם לא את הסעיפים שהוא הפנה אליהם.
ליהי פלדמן: זה התוכן שאנחנו דורשים שיהיה בעברית, לא אכפת לנו איך.
אליעזר כהן: בואו נמשיך הלאה, הגענו לניהול מאגרים.
בועז דולב: מכיוון שאני נאלץ ללכת עוד מספר דקות, אני רוצה לשאול האם נטפל בהחרגה שהוציא משרד המשפטים.
טנה שפניץ: נטפל בזה, אבל אנחנו חייבים לגמור קודם כל את התקנות האלה.
בועז דולב: אני צריך לצאת, וזה מאד חשוב שנדבר על זה.
בועז דולב: זה נושא קריטי.
טנה שפניץ: אז תישאר.
בועז דולב: אני לא יכול, ואני מבקש לדבר על זה, אם אפשר, עכשיו.
בועז דולב: יש תוספת לחוק, שבה נמצאים משהו כמו 16 או 17 חוקים.
בועז דולב: האם היום זה נכנס לתקנות או לא?
בועז דולב: אם זה נכנס לתקנות היום, יש עם זה בעיה.
מיכאל איתן: לא ייכנס לתקנות שום דבר.
מיכאל איתן: אני שומע פה סיפור חדש.
טנה שפניץ: קודם תן לנו לגמור את התקנות.
טנה שפניץ: צריך גם לפרסם את התקנות, וזה דבר שלוקח זמן רב.
בועז דולב: לא ברור לי מה בדיוק את אומרת.
טנה שפניץ: יש עוד שש תקנות, נגמור לדון בהן ונוכל להריץ אותן ולפרסם אותן.
מיכאל איתן: אבל אנחנו לא נאשר את התקנות, אם אני מבין נכון את מה שבועז דולב מעלה.
מיכאל איתן: ממילא לא נאשר את התקנות היום, אז מה הסיפור?
טנה שפניץ: אבל לא הגענו לזה.
טנה שפניץ: אלה תקנות אחרות.
מיכאל איתן: אני מסכים, אבל אני אומר שוב שאת מייצרת לעצמך ציפיות, אבל תביאי בחשבון שלפי מה שבועז דולב אמר, ולפי מה שהוא לא אמר – ואת יודעת בדיוק למה אני מתכוון – התקנות לא יאושרו היום.
מיכאל איתן: תהיי מוכנה לזה נפשית.
מיכאל איתן: בועז דולב, ההערכה שלי היא שאתה יכול ללכת בשקט, כי נראה לי שהתקנות לא יאושרו היום.
טנה שפניץ: הצו אולי לא יאושר, אבל התקנות יאושרו.
ליהי פלדמן: "ניהול מאגרים" 14.
ליהי פלדמן: (א) גורם מאשר ינהל מאגר של תעודות אלקטרוניות בטלות, וכן מאגר נוסף של תעודות אלקטרוניות תקפות ובו תופיע גם תעודתו האלקטרונית של הגורם המאשר ,כמפורט להלן: (ב) כל אחד ממאגרי התעודות האמורים בתקנת משנה (א) ינוהל ברמת אבטחה גבוהה, להנחת דעתו של הרשם.
ליהי פלדמן: (ג) מאגר התעודות הבטלות יהיה זמין באופן מקוון ומיידי למי שמבקש להסתמך על תעודה אלקטרונית מסוימת; גורם מאשר רשאי להתנות את הגישה למאגרים, ובלבד שהתנאים יהיו גלויים מראש לבעל החתימה ולמסתמך כאמור.
ליהי פלדמן: (ד) גורם מאשר רשאי לפרסם תעודות אלקטרוניות בטלות ובאופן שונה מן האמור בתקנת משנה (ג), ובלבד שקיבל לכך אישור מראש ובכתב מהרשם.
מיכאל איתן: מה זה אומר "באופן מקוון ומיידי"?
מיכאל איתן: זה תיאוריה ומעשה?
ליהי פלדמן: זה ON-LINE זמין.
ליהי פלדמן: זה תרגום.
אמיר שרף: לגבי תקנה 14(ד), אני מסתכל מה-POINT OF VIEW של המשתמש, מי שמסתמך על חתימה.
אמיר שרף: הוא צריך לדעת שיש באופן סדיר מקום שבו הוא יכול לראות האם התעודה תקפה או בטלה, זאת אומרת: באתר האינטרנט של הגורם המאשר.
אמיר שרף: אם נקבעים הסדרים חלופיים, אין לאותו מסתמך שום דרך לדעת עליהם, ולכן אני חושב שכדאי לבטל את האפשרות שהרשם יאפשר הודעה בדרך אחרת.
מיכאל איתן: הרשם גם לא יבין את זה.
ליהי פלדמן: הוא לא יפרסם את זה.
אמיר שרף: או שתהיה חובה על הרשם לפרסם את האישורים שהוא נתן לפרסום בדרך אחרת - כי אחרת המסתמך מהציבור לא יוכל לדעת, האם התעודה בתוקף או לא - או לבטל את התקנה.
ליהי פלדמן: אם הגורם המאשר חורג מהנוהל שב-(ג), זה יופיע במסמך הנהלים.
מיכאל איתן: בתנאים שיקבע הרשם.
אמיר שרף: אם אתה הסתמכת על תעודה, אתה לא יודע האם היא בוטלה או לא, אם הרשם נתן אישור.
מיכאל איתן: הרשם יקבע מה התנאים.
אמיר שרף: אבל אתה כמשתמש לא תדע איפה לבדוק.
מיכאל איתן: אבל אתה רוצה שהוא יפרסם את זה.
טנה שפניץ: ההצעה היא שהגורם המאשר באתר שלו יפרסם שהוא נותן אישור לפרסם.
אמיר שרף: הרשם בעצמו יפרסם את זה, ולא הגורם המאשר.
אמיר שרף: כמשתמש אני לא מכיר כל גורם מאשר.
אמיר שרף: יש לי תעודה אלקטרונית, ואני מסתמך עליה.
טנה שפניץ: איפה הוא יפרסם?
טנה שפניץ: בעיתון?
מיכאל איתן: יהיה עוד אתר של הרשם.
אמיר שרף: למה בעצם דרושה הסמכות הזאת?
אמיר שרף: למה לא כל גורם מאשר מפרסם את הרשימה של תעודות לא בתוקף?
אמיר שרף: למה אנחנו צריכים שהרשם יקבע מסלולים אחרים?
אמיר שרף: למה שלא יהיה סטנדרט בעניין הזה?
ליהי פלדמן: כי מקובל להשאיר חריגים כאלה לטכנולוגיות אחרות.
מיכאל איתן: למה זה מפריע לך?
אמיר שרף: כי אני כמשת
אמיר שרף: מש לא אדע האם התעודה בתוקף או לא.
מיכאל איתן: אבל הרשם לא ישאיר אותך כמשתמש בלי שאתה תדע.
אמיר שרף: למה לא?
אמיר שרף: לפי הסעיף פה, הוא מאשר.
מיכאל איתן: מה, הוא עוכר ישראל?
מיכאל איתן: זה התפקיד שלו, לדאוג לציבור.
אמיר שרף: אני מציע שהסמכות הזאת תהיה כפופה לכך, שזה יפורסם באתר באותה רמת זמינות ונגישות.
ליהי פלדמן: אפשר להוסיף את זה, במילא זה מפורסם.
טנה שפניץ: אפשר להוסיף, זה לא מפריע לנו.
יורם הכהן: בסעיף 14(א) כתוב ב"מפורט להלן".
ליהי פלדמן: זה בסדר.
מיכאל איתן: זה זנב.
יוסי אבני: לגבי תקנת משנה (ג), REAL TIME זה זמן אמת, וזה לא זמין.
יוסי אבני: בדרך כלל אתה לא תפנה לשרת אחד, שהוא מחובר למאגר מידע.
יוסי אבני: יש תהליך עדכון שדורש זמן.
יוסי אבני: אני רק נותן לכם מידע, שלוקח זמן לעדכן ממאגר אחד למאגר הגיבוי שלו.
איתמר היים: מדובר על 12 שעות.
יוסי אבני: לא 12 שעות - -
זאב שטח: על מנת לקיים את סעיף 14(ב), הרשם למעשה צריך להיות בעל טכנולוגיה של גורמים מאשרים.
זאב שטח: כתוב: "גורם מאשר יחזיק...
זאב שטח: העתק מעודכן...
זאב שטח: החתום בחתימתו".
ליהי פלדמן: זה הנוסח הישן.
ליהי פלדמן: יש נוסח עם תאריך של היום.
עופר ישי: אני רוצה להעיר הערה קטנה לגבי סעיף 14(א) וגם לגבי (ג).
עופר ישי: כתוב: "גורם מאשר ינהל מאגר של תעודות אלקטרוניות".
עופר ישי: השאלה היא האם זה לא מאגר או מאגרים, כלומר: לאפשר לו לנהל מאגר נוסף, או מאגרים נוספים של תעודות אלקטרוניות, אם הוא מנהל מספר מאגרים.
מיכאל איתן: מאגר כולל גם מאגרים.
טנה שפניץ: מבחינה משפטית, מאגר כלל מאגרים.
ליהי פלדמן: אני ממשיכה לקרוא: "ביטול תעודה 15.