GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
פול לנדס: אדוני, זה כן פותר, כי זה מטעמו.
פול לנדס: הוא עושה את זה עבור הבורסה ליהלומים, לכן זה אפילו לא צריך להיות בשליטתו, מספיק שזה מטעמו.
דוד רותם: חבר'ה, פה זה סיפור מההפטרה.
דוד רותם: אתם יוצרים פה מאגר.
פול לנדס: אנחנו יוצרים פה הקלה.
דוד רותם: לא סתם מאגר, אלא מאגר ביומטרי.
דוד רותם: תגידו לי מהיכן לקחתם את הסמכות.
דוד רותם: זה מאגר ביומטרי ברור.
דוד רותם: חמש שנים - יש שם גם השם שלי, גם תעודת הזהות שלי, גם הצילום שלי.
רחל גוטליב: של החברים בגוף.
פול לנדס: אדוני, זה לא מאגר ביומטרי.
רחל גוטליב: אנחנו מדברים על נתוני זיהוי של החברים בבורסה.
דוד רותם: של הנכנסים.
דוד רותם: הוא הזמין אותי לבורסה- - -
שמואל מרדכי: אמרתי לך, בלי תג, בלי מאגר ביומטרי.
יהודה שפר: לא יוצרים שום דבר, זה קיים כבר היום.
פול לנדס: לא של הנכנסים.
דוד רותם: אדוני ממונה על פשיעה - על מה אתה ממונה?
יהודה שפר: אכיפה כלכלית.
דוד רותם: יש פה מאגר מידע.
דוד רותם: אתה יודע מה אפשר לעשות אתו?
יהודה שפר: אפשר גם לשדוד את הבורסה ליהלומים.
יהודה שפר: אני מניח שמגנים על טביעות האצבע שם בערך כמו שמגנים על היהלומים עצמם, ואני לא מודאג, אבל המאגר הזה קיים.
יהודה שפר: הוא הבסיס לדרישה שלהם להקלה, הוא הבסיס למתן ההקלה, וכל זה פשוט מעוגן בהצעה.
יהודה שפר: אני לא רואה פה בעיה מיוחדת במינה.
פול לנדס: אדוני, זה נעשה בעצה אחת אתם.
פול לנדס: זה לא שהמאגר הביומטרי קשור אלינו.
פול לנדס: הרעיון הוא, שמה שהרשות לאיסור הלבנת הון מקבלת זה כשיש עסקה שמדווחת, הפרטים של מי שביצע את העסקה, הפרטים האלה מועברים.
פול לנדס: על המאגר הביומטרי אני לא מדבר, אני מדבר על מה שמגיע לרשות.
פול לנדס: במקום שייקחו את זה מהדרכון ומעתיקים, למעשה הפרטים האלה מגיעים ממקום אחר.
דוד רותם: מה זה "נתוני הזיהוי שנשמרו כאמור הנוגעים לדיווח שהועבר לרשות המוסמכת"?
דוד רותם: תסביר לי איך זה עובד.
דוד רותם: דיווחתי שעשיתי עסקה במיליון דולר, לא כתוב עם מי, אני אומר: זה אחד שנכנס לבורסה.
פול לנדס: אתה אומר: מוישה זוכמיר, עשיתי עסקה עם מוישה זוכמיר.
פול לנדס: אתה לא נותן את כל הפרטים שלו, כי מה שאתה רואה על התג זה רק השם שלו, או מספר מבקר.
פול לנדס: מה שאתה רואה זה רק חלק קטן מהפרטים.
פול לנדס: הצו קובע אילו פרטים צריכים להיות מועברים - למשל, כמובן, השם ותעודת הזהות של אותו אדם - אז את הפרטים שיפורטו בצו, שיגיע לכאן לדיון, הפרטים האלה, במקום שיצטרך הסוחר לרשום, מספיק שידע את השם, והפרטים האלה יישאבו מאותו מאגר.
פול לנדס: לא מועברים פרטים מעבר למה שיפורט בצו, רק השאלה מי נותן אותם.
פול לנדס: זה נועד להקל על הסוחרים, במקום שיעשו רישומים של הפרטים האלה.
שמואל מרדכי: זה נועד רק למען הקלת העסקה.
שמואל מרדכי: אחרת, בכל עסקה כזאת אתה צריך להציג דרכון, אתה צריך להציג את כל הנתונים.
שמואל מרדכי: ברגע שעברת עם תג של הבורסה, נתת את הנתונים בכניסה, אתה לא צריך להציג את זה בכל פעם מחדש.
פול לנדס: "(ג) על אף הוראות כל דין, ניתן לקבוע בצו לפי סעיף קטן (א) סוגי דיווח שגילוי של כל דבר הנוגע אליהם וכן מתן זכות עיון במסמכים המעידים עליהם, אסור או מוגבל; המגלה דבר או המאפשר עיון בדיווח בניגוד להוראות כאמור, דינו – מאסר שנה; לענין זה, "דבר הנוגע לדיווח" – לרבות בירור פנימי לקראת גיבוש דיווח, תוכן הדיווח או דבר קבלתה של בקשה הנוגעת לדיווח.
פול לנדס: זה דומה פחות או יותר לפורמט המוצע.
פול לנדס: הצעת החוק הזאת, אנחנו הולכים אתה אחורה כשלוש שנים.
פול לנדס: הטענה של היהלומנים היתה שאין לנו מחשבים, או לחלקנו אין מחשבים, ולכן אנחנו רוצים לעשות את זה באמצעות הממונה.
פול לנדס: אולי מה שהיה נכון לפני שלוש שנים לא נכון היום, ובעניין הזה יש מחלוקת, או בעניין הזה אנחנו רוצים שלא יועבר דיווח באמצעות הממונה, אלא שהדיווח ייעשה ישירות על ידי היהלומנים, מסיבה שאנחנו לא רוצים שזה יהיה על המחשב של הממונה.
פול לנדס: אנחנו מעדיפים שיהיה דיווח ישיר שלהם.
פול לנדס: היהלומנים בעניין הזה חולקים, אבל העמדה שלנו, שאנחנו מעדיפים שהדיווח יהיה דיווח ישיר לרשות מאשר באמצעות גורם ביניים.
שמואל מרדכי: גם הממונה מעדיף שזה יהיה באופן ישיר לרשות.
רחל גוטליב: נכון, אין סיבה שלא.
פול לנדס: אנחנו חוששים מהסיכונים שכרוכים בדרך הזאת.
רחל גוטליב: אין לזה הצדקה היום.
רחל גוטליב: ניסינו לברר, אלעזר שטרן שאל על זה שאלה- - -
דוד רותם: השר פה זה שר התמ"ת.
דוד רותם: תקראו את הסעיף "דיווח לפי סעיף זה יועבר למאגר המידע כאמור- - - בדרך ובמועד שיקבע שר המשפטים בהתייעצות עם השר לביטחון פנים ועם השר, ורשאי השר לקבוע- - -".
דוד רותם: פה זה כבר לא שר המשפטים, פה זה כבר שר התמ"ת.
פול לנדס: הרעיון הוא ששר התמ"ת קובע שהמפקח על היהלומים הוא זה- - -
דוד רותם: הוא רשאי לקבוע שזה יעבור באמצעות הממונה.
פול לנדס: את זה אנחנו רוצים למחוק.
דוד רותם: גם אם אתם משאירים את זה, זה צריך להיות לשיקול דעתו של שר המשפטים.
רחל גוטליב: השר זה שר המשפטים.
דוד רותם: זה צריך להישאר שר המשפטים.
רחל גוטליב: בחנו את הסיבה, והסיבה איננה אקטואלית היום, כי הצעת החוק הזאת כבר התגלגלה שלוש שנים.
רחל גוטליב: נכון לאז, הטעם לכך שזה נקבע הוא הטענה שאין להם מחשבים.
רחל גוטליב: אין לזה הצדקה היום, זה מכביד וזה גם יוצר אצל הממונה מאגר, ואין לזה שום הצדקה.
פול לנדס: זה משאיר עקבות על המחשב שלו.
יהודה שפר: גם חלפנים וגם מנהלי תיקים המדווחים ישירות.
רחל גוטליב: אנחנו רוצים להוריד "ורשאי השר".
פול לנדס: שאפילו לא יהיה שקלא וטריא.
שמואל מרדכי: אנחנו בעד.
רחל גוטליב: אנחנו נדבר אתם.
פול לנדס: למען ההגינות אני מציין שזו היתה עמדתם, אבל עמדתנו אינה כזאת.
23591: האם זה אומר שכל בעל חנות תכשיטים שמוכר מעל הסכומים האלה יצטרך למנות אחראי?
פול לנדס: אם הוא תאגיד, אז כן.
23591: למה תאגיד?
23591: גם אם הוא לא תאגיד.
פול לנדס: מה שמופיע בתיקון זה רק תאגיד.
דוד רותם: מי מאשר את כל הצווים האלה?
רחל גוטליב: הכנסת בסוף.
דוד רותם: למשל, ההוראות לפי סעיף ה'.
פול לנדס: יש התייחסות לזה בחוק.
דוד רותם: "הסמכות לקבוע תנאי כשירות למינויו של אחראי על מילוי חובות כאמור בסעיף 8 תהיה נתונה, לענין תאגיד- - - לשר.
פול לנדס: סעיף 32(ג) לחוק קובע: "תקנות, כללים וצווים לפי חוק זה יהיו באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת".
דוד רותם: אתם באמת חושבים שעכשיו אני הולך להיות עובד שלכם במשך ארבע השנים הקרובות עם כל הצווים והתקנות?
דוד רותם: אולי אפשר לחלק את זה גם לוועדות אחרות?
פול לנדס: אדוני, נציע תיקון לסעיף 32(ג) ונדון בו.
רחל גוטליב: אישור ועדת החוקה היתה דרישה של הכנסת.
דוד רותם: איזו כנסת?
רחל גוטליב: שחוקקה את חוק איסור הלבנת הון.
רחל גוטליב: היה ברור שזה חוק מסגרת, אבל ההסדרים האמיתיים מצויים בצווים.
דוד רותם: הרשות להלבנת הון, אני כבר רואה שאני הולך להתעסק בזה.
דוד רותם: צריך לעשות השתלמות רצינית בהלבנת הון.
פול לנדס: אדוני מוזמן לרשות, נסביר לאדוני, נעשה מצגת.
23591: מכיוון שהתיקון הזה מקיף הרבה מאוד סעיפים בחוק, חלקם תיקונים טכניים של התאמות, למען הסדר הטוב נעבור על כל- - -
פול לנדס: זה מה שאני עושה עכשיו.
פול לנדס: הסעיף הבא זה סעיף 36.
23591: הרבה הרבה לפני.
23591: סעיף 11יג(א), תיקון לעניין ההגדרה של הממונה.
פול לנדס: בסעיף 11יג(א) לחוק העיקרי, אחרי פסקה (7) יבוא: "(8) לענין סוחר באבנים יקרות - המפקח על היהלומים שמינה השר כמשמעותו בסעיף 8א(א)".
פול לנדס: זאת קביעה של מיהו הממונה, שיש סמכויות ביקורת לממונה, יש סמכויות לכנס ועדת עיצומים, כך שכפי שמופיע הממונה, לכל סקטור יש הממונה הרלוונטי, יש גם בסקטור של המפקח על היהלומים.
דוד רותם: איפה יש ב-8א הגדרה של ממונה?
פול לנדס: יש בסעיף 11יג בחוק.
דוד רותם: 11יג(א) זה בסדר, אבל אתה כותב "לענין סוחר באבנים יקרות - המפקח על היהלומים שמינה השר כמשמעותו בסעיף 8א(א)".
רחל גוטליב: זה שר התמ"ת.
דוד רותם: אתה מתכוון השר כמשמעותו?
יהודה שפר: זה חוק שמפרנס מאות עורכי דין.
פול לנדס: אפשר לעשות fine tuning.
דוד רותם: "המפקח על היהלומים שמינה השר- - -
רחל גוטליב: שר התמ"ת.
דוד רותם: גוררים אותי מסעיף לסעיף.
דוד רותם: צריך להיות עורך-דין חכם בשביל זה.
23591: הסעיף הבא שרשום זה תיקון של סעיף 13, הוועדה להטלת עיצום כספי.
23591: סעיף 22 להצעת החוק.
23591: בסעיף קטן (א) אחרי "נגיד בנק ישראל" יבוא "השר כמשמעותו בסעיף 8א(א)" - גם פה, אדוני, כפי שהצעת - בסעיף קטן (ב) אחרי "מבין עובדי משרדו" יבוא "ולענין ועדה שהקים השר כמשמעותו בסעיף 8א(א) – עובד שמינה השר כאמור, מבין עובדי משרדו, לאחר התייעצות עם הממונה".
23591: כאן זה כמו אחרים.
23591: בסעיף קטן (ג)(1) במקום "ואם יבוא"- - -
דוד רותם: הממונה זה הממונה על היהלומים?
פול לנדס: כן, המפקח על היהלומים.
דוד רותם: הוא בכל מקום יהיה, בכל הוועדות.
פול לנדס: ועדת העיצומים.
פול לנדס: כפי שקיים היום בוועדת העיצומים יש הממונה- - -
דוד רותם: כל אחד מהשרים האלה מקים, בגוף שהוא אחראי עליו, ועדת עיצומים.
דוד רותם: יש יותר מוועדה אחת.
פול לנדס: זה מה שקורה בפועל היום.
דוד רותם: המפקח על היהלומים הוא בכל הוועדות האלה.
יהודה שפר: ועדות שיעסקו בהפרות של יהלומנים.
פול לנדס: רק על הסקטור הרלוונטי שלו.
יהודה שפר: לא ועדות, תהיה ועדה אחת לנושא הזה של יהלומים.
פול לנדס: זו ועדה רלוונטית לחובות שחלות על יהלומנים, לסוחרים באבנים יקרות.
דוד רותם: לא תהיה ועדה אחת.
רחל גוטליב: לעניין יהלומנים זו ועדה אחת.
דוד רותם: חבר'ה, גם נגיד בנק ישראל צריך להקים ועדה לעניין יהלומים.
דוד רותם: אתם מחייבים אותו פה.
פול לנדס: אדוני, זה לא מה שמשתמע.
פול לנדס: כל גוף מקים את הוועדה הרלוונטית לסקטור שלו.
רחל גוטליב: זה כתוב בסעיף 13א.
דוד רותם: "כל אחד לגבי הגופים שבאחריותם, ועדה שתהיה מוסמכת להטיל עיצום כספי לפי פרק זה".
דוד רותם: זאת אומרת, כל הוועדות האלה עוסקות ביהלומים.
רחל גוטליב: אנחנו בפרק של עיצומים כספיים.
פול לנדס: כך זה גם עובד בפועל היום.
23591: סעיף 14, סעיף 23 להצעת החוק.
פול לנדס: סעיף 14 לחוק העיקרי.
פול לנדס: "(1) בכותרת השוליים במקום "או 8" יבוא "עד 8א".
רחל גוטליב: אלה תיקונים טכניים.
23591: רציתי להעיר על התיקון.
23591: לא בכוונה יצאה לכם סתירה פנימית בין שני חלקי הסעיפים.
23591: בסעיף קטן (א) כתוב "סעיפים 7 עד 8א", וזה כולל גם את סעיף 8, דהיינו מי שעובר על הוראה לפי סעיף 8, זאת אומרת, מינוי אחראי על חובות התאגיד, אפשר יהיה להטיל עליו עיצום כספי בשיעור שלא עולה על פי עשרה מהקנס וכו'.
23591: סעיף קטן (ב) מתייחס לסעיף 8א.
23591: זאת אומרת, לפחות לגבי סעיף 8א תיווצר סתירה האם אפשר להטיל עליו עיצום לפי סעיף קטן (א) או לפי סעיף קטן (ב).
פול לנדס: 8 זה מינוי האחראי.
23591: כשאתה כותב "סעיפים 7 עד 8א", אז 8(א) נמצא בהגדרה הזאת.
23591: לגבי 8(א) יש בסעיף קטן (ב) הוראה אחרת.
23591: מי שעובר על הוראת סעיף 8(א), לא 8א, לא ברור אם יהיה אפשר להטיל עליו עיצום לפי סעיף 14(א) או סעיף 14(ב).
23591: אני מציע לנסח את זה בתור סעיפים 7, 7א ו-8א.
דוד רותם: יהודה שפר שיבוא לדרוש, הוא ידרוש לפי סעיף א.
23591: אני מציע לנסח את זה במקום "7 עד 8א" שיבוא "7, 7א ו-8א".
פול לנדס: אין בעיה, נבהיר את זה.
23591: 16(א), סעיף 24 לחוק.
פול לנדס: סעיף 24.
פול לנדס: "בסעיף 16א לחוק העיקרי במקום '7, 8 או 9' יבוא ' 7 עד 9'".
פול לנדס: זה תיקון טכני.
23591: הסעיף הבא 32(א) לחוק, סעיף 35(1) להצעת החוק.
דוד רותם: בסעיף 35, למה לשר המשפטים אתם אומרים שהוא רשאי, בהתייעצות עם השר לביטחון פנים, להתקין תקנות?
דוד רותם: "השר כמשמעותו בסעיף 8א ממונה על ביצוע סעיף סימן ב'- - - והוא ראשי להתקין תקנות בכל ענין הנוגע לביצועו".
דוד רותם: שר המשפטים הוא פחות מוכשר שהוא צריך להתייעץ עם השר לביטחון פנים ושר התמ"ת לא צריך?
דוד רותם: חבר'ה, בכל דבר צריך להתייעץ עם השרים, אז זה צריך להיות מקביל.
רחל גוטליב: חלק מסעיפי התקנות הם בלי התייעצויות.
רחל גוטליב: ההתייעצות היא בסעיף (א).
דוד רותם: רק שר המשפטים צריך להתייעץ.
רחל גוטליב: כי מדובר בתקנות כלליות שנוגעות לכל החוק.
דוד רותם: למעט לגבי סימן ב', חוץ מאשר לגבי היהלומנים.
דוד רותם: לגבי היהלומנים, שר המשפטים לא יכול לעשות כלום.
דוד רותם: מי שיכול לקבוע את התקנות לגבי היהלומנים זה שר התמ"ת.
רחל גוטליב: נעשה אותן התייעצות כמו לגבי הצווים האחרים.
פול לנדס: הסעיף הבא.
23591: 32א(2), שזה 35(3) לחוק.
פול לנדס: "(3) השר כמשמעותו בסעיף 8א(א) ממונה על ביצוע פרק ד'2 לענין סוחר באבנים יקרות, והוא רשאי, לענין סוחר כאמור, בהתייעצות עם שר המשפטים ועם השר לביטחון הפנים, להתקין תקנות בכל ענין הנוגע לביצועו.
דוד רותם: מה זה פרק ד'2, מישהו מוכן להגיד לי?
23591: מפקחים.
רחל גוטליב: הנושא של פיקוח.
פול לנדס: פיקוח וסמכויות הפיקוח.
פול לנדס: הכותרת שלו היא--
23591: מינוי מפקחים וסמכויותיהם.
פול לנדס: --מפקחים וסמכויותיהם.
דוד רותם: תלכו לסעיף הקודם.
דוד רותם: "שר המשפטים ממונה על ביצוע חוק זה, למעט סימן ב' בפרק ג' ופרקים ד'1 ו-ד'2".
דוד רותם: מי שקיבל את ד'1 ו-ד'2 זה שר התמ"ת.
דוד רותם: פה אתם אומרים "כל שר, שבאחריותו נמצא גוף מהגופים המפורטים בתוספת השלישית, ממונה על ביצוע פרק ד'2 לענין גוף שבאחריותו".
דוד רותם: גמרנו, ד'2, נתתם הכול לשר התמ"ת, אי אפשר לחלק את זה בין שרים.
23591: כל שר שבאחריותו נמצא- - -
דוד רותם: חבר'ה, אי אפשר.
דוד רותם: תקראו את הסעיף הקודם.
דוד רותם: בסעיף הקודם נתתם הכול לשר התמ"ת, הוא הממונה על הביצוע.
דוד רותם: אי אפשר לשגע את השכל של השרים.
23591: לא- - -
דוד רותם: "והוא רשאי להתקין תקנות בכל ענין הנוגע לביצועו".
23591: ביצועו של סימן ב' בפרק ג'.
דוד רותם: אתה אומר שכל שר מוסמך והוא רשאי לענין הגוף שהוא אחראי עליו, בהתייעצות, להתקין תקנות.
פול לנדס: התוספת השלישית לא כוללת אותם, לכן צריך סעיף נפרד.
פול לנדס: אדוני יציע לתקן את התוספת השלישית.
דוד רותם: לא, אני אציע לתקן את הסעיף הקודם.
דוד רותם: לא יכול להיות שפעם אחת אתה אומר שהכול השר הזה, ואחר כך אתה מחלק את זה בין שרים אחרים.
פול לנדס: בסדר.
פול לנדס: יהיה כתוב "כל שר, שבאחריותו נמצא גוף מהגופים המפורטים בתוספת השלישית, וכן", ואז נוסיף את השר כמשמעותו בסעיף 8א(א).
23591: שר התמ"ת.
פול לנדס: זה מה שאדוני אומר?
דוד רותם: בתוספת השלישית זה הגופים הפיננסיים.
דוד רותם: בסעיף הקודם כתבת "השר כמשמעותו בסעיף 8א(א) ממונה על ביצוע סימן ב' בפרק ג', והוא רשאי להתקין תקנות בכל ענין הנוגע לביצועו", ובסימן ב' פרק ג' נמצאים פרקים ד'1 ו-ד'2, לא הגבלת אותו לאילו גופים הוא יתקין את התקנות.
דוד רותם: נתת לו את האחריות על כל הביצוע, ופה אתה אומר שיש גופים בתוספת השלישית, שאלה גופים אחרים.
דוד רותם: תסייג את זה לשר התמ"ת בסעיף הקודם.
דוד רותם: אתם פשוט קובעים פה שני שרים שיהיו אחראים על אותם גופים.
לילך וגנר: ד'2 לא נכלל.
דוד רותם: זה כן.
23591: אלה שני דברים שונים.
דוד רותם: סימן ב' בפרק ג' זה פרקים ד'1 ו-ד2.
רחל גוטליב: זה לא.
רחל גוטליב: סימן ב' בפרק ג' זה סעיף 8א שעליו דיברנו קודם.
דוד רותם: זה רק 8א?
רחל גוטליב: זה רק 8א.
דוד רותם: אז הם צודקים.
פול לנדס: להשאיר את הסעיף?
רחל גוטליב: להשאיר, אבל להוסיף חובת התייעצות, זה מה שהצעת קודם.
רחל גוטליב: זה נוסיף.
פול לנדס: הסעיף הבא?
23591: 33(א1), סעיף 36(1) להצעת החוק.
פול לנדס: אחרי סעיף קטן (א) יבוא (א1), "השר כמשמעותו בסעיף 8א(א), בהתייעצות עם שר המשפטים והשר לביטחון הפנים, רשאי, בצו לשנות את התוספת ראשונה א' ותוספת שלישית א'".
פול לנדס: זה מתקשר לדיון שהיה קודם בנושא של תוספת שלישית א'.
23591: הדבר הבא זה הוספת תוספת ראשונה א'.
פול לנדס: תוספת ראשונה א', פתחתי בעניין הזה על הרשימה.
רחל גוטליב: זה סוגי אבני החן.
23591: לגבי תוספת שלישית א' הערה טכנית.
23591: בכותרת כתוב "סעיף 8א(ג), וזה לא מתייחס ל-8א(ג), אלא ל-8א(ב).
רחל גוטליב: צודק.
23591: תיקון אחרון נוסף זה התיקון העקיף לסעיף 48 לחוק איסור מימון טרור, סעיף 46 להצעת החוק.
פול לנדס: סעיף 46 בחוק איסור מימון טרור, התשס"ה-2005, בסעיף 48, בסעיף קטן (א) במקום "בסעיף 7" יבוא בסעיפים "7 או 8א".
פול לנדס: בסעיף קטן (ג), אחרי "לפי סעיף 8 לחוק האמור" יבוא "או אחראי למילוי החובות בתאגיד שהוא סוחר באבנים יקרות, שמונה לפי סעיף 8א(ה)".
רחל גוטליב: הסמכויות המקבילות.
דוד רותם: זה שר התמ"ת או שר המשפטים?
רחל גוטליב: לא, חוק איסור מימון טרור מטיל חובות דיווח לעניין מימון טרור.
דוד רותם: למי נותן סמכויות?
פול לנדס: זה לכל שר.
פול לנדס: כי בסעיף 48 אלה הסמכויות הנתונות לנגיד בנק ישראל ולשר להוציא צווים לשם אכיפתו של חוק איסור הלבנת הון, כאמור בסעיף 7 לחוק, לאותו חוק.
יהודה שפר: בפועל, יוצא צו אחד שהוא גם מכוח חוק איסור הלבנת הון וגם מכוח חוק איסור מימון טרור, כדי שכל החובות יהיו לשירות שתי המטרות.
יהודה שפר: כך זה נעשה בפועל, אבל מקור ההסמכה הוא משני חוקים.
יהודה שפר: צו אחד משני חוקים.
פול לנדס: 48 מפנה לחוק איסור הלבנת הון.
דוד רותם: חבל שהיהלומנים לא פה.
דוד רותם: אם הכול מקובל עליהם- - -
רחל גוטליב: רשמתי אצלי ארבע נקודות לקראת הפעם הבאה.
רחל גוטליב: נעביר להם, נדבר אתם.
רחל גוטליב: אם יש איזו נקודה שלא מוקבלת עליהם, נזמין אותם.
דורית ואג: יש איגוד היהלומנים ויש הבורסה.
דורית ואג: אלה שני גופים נפרדים.
שמואל מרדכי: אנחנו מדברים עם כולם.
פול לנדס: אנחנו מדברים עם שניים, שהם למעשה גם הגוף השלישי.
רחל גוטליב: אתם רוצים מכל מקום לשמוע אותם, או רק אם יש חילוקי דעות?
דוד רותם: אני לא מבין מה אני צריך אותם, יש לי מה לעשות בשעתיים.
רחל גוטליב: אנחנו נעביר להם את הנוסח המתוקן.
רחל גוטליב: אם יש להם מה לומר, או אם הם רוצים לדבר, נזמין אותם.
רחל גוטליב: אם לא - לא צריך.
23591: בדיון הבא נחזור לסעיף 7, נושא השליטה.
23591: ובעזרת השם, הנושא שאחרי זה יהיה נותני שירותי מטבע.
דוד רותם: על סדר היום: הצעת חוק לתיקון פקודת השותפויות (ביטול הגבלת מספר החברים בשותפות מקצועית), התשס"ט-2009, של חבר הכנסת יריב לוין.
דוד רותם: ראיתי בדיווח של לשכת עורכי הדין שזה חוק שחבר הכנסת יריב לוין הגיש על-פי בקשתה של לשכת עורכי הדין.
דוד רותם: תסביר לנו במה העניין.
יריב לוין: לפי בקשתך שאני אפנה ללשכה, נדמה לי.
דוד רותם: לא, לא, לא ביקשתי ממך לפנות ללשכה.
דוד רותם: כפי שאתה יודע, שאין שום חשש שאני אבקש ממך בקשות כאלה.
יריב לוין: החוק הזה הוא באמת פרי של יוזמה משותפת עם הלשכה בסוגיה שמכבידה גם על מקצוע עריכת הדין וגם על ראיית החשבון ולפי דעתי, עשויה להכביד גם על שותפויות בתחום אחר.
יריב לוין: ההסדר שקיים היום בחוק בנושא הזה, הוא הסדר שעל פניו הסדר ארכאי, שמגביל באופן מלאכותי את מספר השותפים.
יריב לוין: כמיטב היכולת שלי לבדוק את העניין, מקורו, כנראה, באיזה הסדרים מנדטוריים שנבעו מקשיים טכניים כאלה ואחרים שראו לפני עשרות שנים ביכולת לפקח ולתבוע שותפויות שהן מרובות שותפים.
יריב לוין: אבל, כמובן, שבעידן של היום לדבר הזה אין מקום.
יריב לוין: להיפך, אנחנו הולכים לכיוון של הקמת פירמות גדולות.
יריב לוין: הרבה פעמים פירמות שיש להן גם פעילות שהיא מעבר לישראל, בתחום ראיית החשבון זה בוודאי מפותח.
דוד רותם: למה דווקא בשותפויות מקצועיות?
דוד רותם: אני מבין שזאת יוזמה משותפת של לשכת עורכי הדין שדואגת רק למקצועיות אבל למה זה רק לשותפויות מקצועיות?
יריב לוין: ראשית, ישנו סעיף 3א רבתי לפקודה, שהוא מדבר על שותפויות מקצועיות.
יריב לוין: הוא מייצר בחוק, מראש, אבחנה, כאשר גם בתוך השותפות המקצועית הוא מייצר אבחנה בין עורכי דין וראיית חשבון בצד אחד ושותפויות מקצועיות אחרות.
יריב לוין: יכול להיות שיש מקום - - -
דוד רותם: מתי חוקק סעיף 3א רבתי?
דוד רותם: זה היה בשנת 1998.
דוד רותם: למה הוא חוקק אז?
דוד רותם: בטח גם אז זאת היתה יוזמה של עורכי דין שרצתה שעורכי דין יוכלו לקבל יותר מ-20 ועד 50.
דוד רותם: אולי תסביר לי את ההיגיון למה צריך להגביל מספר שותפים בשותפויות?
דוד רותם: דנה, יש לך הסבר?
דנה נויפלד: יש הסבר.
יריב לוין: אני, לפחות, ניגשתי לעניין מהכיוון של לבוא ולתקן את הנושא של השותפויות המקצועיות.
יריב לוין: אני אומר לך איפה בעיניי האבחנה.
יריב לוין: האבחנה היא שהשימוש במנגנון של השותפות הוא בולט ונעשה באופן מובהק של שותפויות מקצועיות שבדרך כלל אינן מתאגדות במסגרת של חברה, בעוד שבתחומים, הדרך המקובלת ואולי אפילו הייתי קורא לזה דרך המלך, היא התאגדות בדרך של חברה.
דוד רותם: זה כי עורכי דין בדרך כלל יודעים יותר טוב מכולם והם לא הולכים להתייעץ עם רואי חשבון כי אחרת הם גם מקימים חברה.
יריב לוין: יכול להיות, אבל מסתבר שקשה להתייעץ עם רואי החשבון כי גם הם עובדי כשותפויות.
יריב לוין: בעניין הזה אני לא יודע איזו עצה הם יתנו לעורכי הדין.
דוד רותם: גם רואי חשבון עובדים הרבה מאוד בחברות.
דוד רותם: לפחות 35 שנה עבדתי כחברה.
יריב לוין: אני חושב שאם אנחנו רוצים ללכת למהלך של תיקון ראוי בוודאי לבצע אותו קודם כל בנושא של שותפויות מקצועיות.
יריב לוין: יכול להיות שיש מקום להרחיב אותו, אבל בשלב הזה, אני לפחות ביקשתי להתמקד בנושא הזה שהוא באמת דרך ההתאגדות המרכזית, לפחות בראיית חשבון ועריכת דין.
יריב לוין: זאת דרך התאגדות יותר דומיננטית בתחום של שותפויות מקצועיות מאשר ביחס לנושאים אחרים.
דנה נויפלד: אני רוצה להודות לחבר הכנסת לוין שהסכים לעכב את העלאת ההצעה.
דנה נויפלד: אני רוצה לספר לוועדה שאנחנו שוקלים עכשיו רפורמה גדולה בפקודת השותפויות.
דנה נויפלד: פרסמנו הודעה לציבור, אנחנו עובדים על זה.
דנה נויפלד: ההצעה תבוא בפני הוועדה עם רפורמה שלמה ומלאה.
דוד רותם: כמה זמן אנחנו צריכים לעצור את הנשימה עד שהרפורמה הזאת תגיע?
דנה נויפלד: אני לא הייתי מציעה לעצור את הנשימה.
דנה נויפלד: קודם נסיים את חוק החברות.
דוד רותם: קודם את הבניית שיקול הדעת ואת הלבנת הון, את חוק לשכת עורכי הדין, נאריך את הסטאג' וכל הדברים האלה.
דוד רותם: אחר-כך נגיע גם לזה.
יריב לוין: חוק יסוד החקיקה?
דוד רותם: לא ידעתי שיש חוק יסוד החקיקה?
דוד רותם: מישהו הגיש?
יריב לוין: יגישו.
דוד רותם: מי יגיש?
יריב לוין: לא יודע, איזה שר משפטים בזמן כלשהו.
דוד רותם: אני יודע שיש לי פגישה איתו בקשר לחוק הזה כי הוא צריך הסכמה שלי כדי להגיש חוק יסוד.
דנה נויפלד: לעניין ההגבלה על מספר חברים בשותפות, במסגרת הבחינה שאנחנו עושים, יכול להיות שנבוא עם הצעה בהקשר הזה.
דנה נויפלד: כרגע אנחנו מדברים רק על שותפות מקצועית ובאופן ספציפי על השותפות המקצועית של עורכי דין ורואי חשבון.
דוד רותם: דנה, זאת לא היתה תשובה.
דוד רותם: אני לא עושה טלאים.
דוד רותם: 3א רבותי זה טלאי שהוסף ב-1998 ואמר שלעורכי דין ניתן עד 50.
דוד רותם: תסבירו לי את ההצדקה להגבלה של 20 של 50 או של 300?
דוד רותם: תסבירי לי גם מה זאת שותפות מקצועית?
דוד רותם: פה את עושה אפליה מכוונת.
דוד רותם: אם את מדברת על שותפויות מקצועיות, אז גם שותפות נהגי המשאות ברחוב הרב קוק זאת שותפות מקצועית.
דוד רותם: יש כל מיני שותפויות - - -
גלי גרוס: נהגי משאיות זה לא מקצוע מוסדר.
דוד רותם: נהגי המוניות זה מקצוע מוסדר?
דנה נויפלד: בוא נדבר קודם על שותפות ואחר-כך נדבר על שותפות מקצועית.
דנה נויפלד: שותפות ככזאת מאופיינת בזה שאין הפרדה בין הבעלות והניהול.
דנה נויפלד: זאת אומרת, כל השותפים מנהלים את השותפות והם אחראים לשותפות בשמם ובשם השותפות.
דנה נויפלד: השותפות היא תאגיד שהשותפים בה אין להם הפרדה.
דנה נויפלד: הם מנהלים את השותפות.
דנה נויפלד: אני מדברת על האופן התיאורטי.
דנה נויפלד: תכף נגיד איך אנחנו פותרים את הבעיה כשיש יותר מידי שותפים.
דוד רותם: בכל משרד עורכי דין גדול שהוא שותפות, יש שותף מנהל, וזה גם אצל רואי החשבון.
דנה נויפלד: זה בא לפתור את אותה בעיה.
דנה נויפלד: שוב, אני לא יודעת מה הוא מוסמך לעשות לפי – כנראה שזה גם מעוגן בתוך השותפות, אבל זה בדיוק הפיתרון שנמצא במצב שבו יש יותר מידי שותפים מכיוון שכל שותף יכול לחייב את השותפות, אנחנו מגבילים את מי שמוסמך לפעול בשם השותפות.
דנה נויפלד: בשותפות מקצועית של עריכת דין או של רואי חשבון זה ברור לשם מה ההתאגדות.
דנה נויפלד: ההתאגדות היא מקצועית ואופן הפעולה של כולם היא למען הניהול של המקצוע.
דנה נויפלד: לכן זה שונה משותפות רגילה שיכולה להיות לניהול עסקי הרבה יותר רחב.
דנה נויפלד: יש הרבה שותפים, כל אחד מהם יכול לחלק את השותפות.
דנה נויפלד: אותו צד שלישי שרוצה להתקשר לא יודע מי מוסמך לפעול בשם השותפות לכן אנחנו מגבילים את מספר השותפים.
דנה נויפלד: אני אומרת שוב, אנחנו בוחנים את זה וגם זה צריך לבוא בצד הסדרים אחרים שאנחנו בוחנים לעניין חריגה מסמכות, חריגה מהרשאה של אותו שותף.
דנה נויפלד: מה המשמעות שאותו שותף שחרג כלפי צד שלישי?
דנה נויפלד: לעניין הזה ביקשנו את הזמן לבחון האם צריך לעשות הסדרים משלימים.
דנה נויפלד: לצורך השותפות המקצועית של רואי החשבון ושל עורכי דין, הגענו למסקנה שאין צורך בהסדרים משלימים ולכן לעניין הזה הסכמנו לתמוך בהצעתו של חבר הכנסת לוין, לעשות את התיקון הנקודתי הזה.
דוד רותם: אם יש במשרד עורכי דין 400 שותפים, את לא חוששת ואם זאת שותפות נהגי מוניות את כן חוששת?
גלי גרוס: אני יכולה להסביר.
גלי גרוס: רק כדי להשלים את התמונה, הפניות שהתקבלו גם ברשות התאגידים וגם במשרד המשפטים והבעיות שהתעוררו בשטח, נגעו לשותפות מקצועית.
גלי גרוס: בכלל לא קיבלנו פניות שנוגעות לבעיות של המגבלה של 20 בשותפות רגילה.
גלי גרוס: זה לא אומר שלא צריך לבחון את זה, אבל בכל זאת זה לא משהו שהיו לגביו בעיות שאנחנו מודעים להם.
גלי גרוס: מה ההבדל?
גלי גרוס: הבדל הוא שלגבי רואי חשבון, לגבי עורכי דין, לא בעלי המשאיות ולא בעלי המוניות, יש להם גם אתיקה שלהם עם כללי משמעת שלהם שמסדירים את הפעילות שלהם והם פועלים במסגרת חוקים שמסדירים את אופן ההתאגדות.
גלי גרוס: השותפות חייבת להיות מורכבת אך ורק מעורכי דין ו/או אך ורק מרואי חשבון.
דוד רותם: או עורכי דין זרים.
גלי גרוס: כן, זה בתיקון לאחרונה.
גלי גרוס: אבל יש הסדרה שלהם בפעולה שלהם, בכובע שלהם כעורכי דין ורק עורכי דין יכולים להיות שותפים.
גלי גרוס: לכן יש פה כן הצדקה לעשות הבחנה מסוימת, שגם לקחו אותה בחשבון במסגרת 3א' והיום גם מתעוררות בעיות בשטח עם המגבלה הזאת ולכן אנחנו מציעים לתקן את העניין הזה.
דוד רותם: מדינת ישראל מדברת בשני קולות, כרגיל וכמקובל.
דוד רותם: כאשר לשכת עורכי הדין טענה את הטענה הזאת בחוק ההסדרים במשק, כשרצינו את עורכי הדין הזרים.
דוד רותם: בארצות הברית אפשר להכניס לשותפות עורכי דין או חברת עורכי דין גם מי שאיננו עורך דין.
דוד רותם: אותה חברה יכולה לבוא ולהיות שותפה במשרד בישראל וגם לפתוח סניף בישראל ואז אין לכם בעיה שחלק מהשותפים אינם עורכי דין.
דוד רותם: פה יש לכם בעיה.
דוד רותם: פה ההצדקה היא שכולם עורכי דין.
דוד רותם: תגידו לי למה בכלל ההגבלה הזאת נכונה, שרק עורכי דין יכולים להיות שותפים?
דוד רותם: אני מבטיח לכם, זה לא ייקח הרבה זמן ועורכי הדין יגידו: יש לנו משקיע שרוצה להשקיע אצלנו הרבה כסף אנחנו רוצים למכור לו מניות.
דוד רותם: אנחנו נמשיך להיות כפופים לאתיקה.
דוד רותם: בעיה גדולה מאוד להיות כפופים לאתיקה.
דוד רותם: רבותיי, לא נעים להגיד לכם אבל זה לא רציני כי אנחנו יוצרים פה מעמד מיוחד של עורכי דין ורואי חשבון כשאין לזה כל הצדקה הגיונית.
דוד רותם: לכן ביקשתי שתצדיקו לי את זה.
דוד רותם: ניסו לשכנע אותי כבר 3 ימים שזה צודק ולא הצליחו.
דוד רותם: אני לא רואה למה שותפות רגילה לא יכולה להיות בת יותר מ-50 חברים.
דוד רותם: אתם רוצי לדעת מי מנהל, יש רשם השותפויות.
דוד רותם: נכון, 90% לא נרשמים ברשם השותפויות וזאת גם בעיה.
דוד רותם: הרי גם פה אתם לא מחייבים אותם להירשם.
גלי גרוס: הפקודה מחייבת להירשם.
גלי גרוס: זאת עבירה פלילית לא להירשם.
דוד רותם: למה שלא תקבעו שאם הם לא נרשמו אין שותפות, כמו בחברה?
דנה נויפלד: בגלל זה התחלתי ואמרתי שזה הדבר שאנחנו בוחנים אותו, דהיינו, מה המשמעות של היעדר הרישום וכיצד, ככל שיש השלכה כזאת, כיצד היא תשפיע על פעולת השותפות.
דנה נויפלד: זה מה שאנחנו בוחנים וזאת שאלה שלא ניתן להכריע אותה בדיון הזה.
דוד רותם: אתם אומרים מי מנהל את השותפות.
דנה נויפלד: אדוני צודק במובן הזה שיש חוסר תשובה תחתונה בפסיקה לגבי המשמעות של אותה שותפות שאינה רשומה.
דנה נויפלד: זה ידוע ואת זה אנחנו באים לפתור.
דנה נויפלד: לכן, חרף השאלות הטובות שאדוני מעלה – אגב, העניין של הסדרת חוק לשכת עורכי הדין והכללים שחלים מכוחה על ההתארגנות ועל ההתאגדות של עורכי דין, היא לא אגב הדיון הזה.
דוד רותם: זה דיון אחר שצריך לקיים.
דנה נויפלד: זה דיון חשוב וצריך שהוא ייערך.