GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד רותם: זה שכותבים מספרים ספורים או אחוזים ספורים לגבי צווים של בתי משפט כאשר זה עולה מ-950 ל-1,200 ואלה רק אחוזים ספורים – אלה 30 אחוזים בערך.
דוד רותם: 30 אחוזים אצלי זה לא אחוזים ספורים.
דוד רותם: אתה מבין שאלה צווים של בית משפט.
דוד רותם: מסתבר דבר מאוד פשוט, שהמשטרה ורשויות הביטחון שצריכות את האינפורמציה הזאת והן מאוד מוגבלות, במקרים שהם הולכים לשופטים, קיבלו 33 אחוזים יותר.
דוד רותם: זאת אומרת, הם זקוקים לכלי הזה והם לא משתמשים בו בהפקרות.
דוד רותם: אם אתה שואל אותי, ההפקרות הייתה קודם.
ניצן הורוביץ: בעניין הזה צריך לשאול לגבי שופטים, האם היו מקרים ששופט אי פעם דחה בקשה.
דוד רותם: שאלתי את השאלה וקיבלתי את התשובה.
ניצן הורוביץ: זה בדיוק מה שאנחנו אומרים, שבתי משפט כאן קצת מתפקדים כמו חותמת גומי.
דוד רותם: אז יש טענה לשופטים.
דוד רותם: מאז הנעל אני לא מדבר נגד שופטים.
דוד רותם: אתה לא ראית את העיתונאים ואת הכתבות שהתפרסמו ואמרו שהנעל הייתה בגלל שדיברנו נגד בתי המשפט.
ניצן הורוביץ: החשש הוא שכל הבקשות - אם אדוני מאשר, בכלל זה לא חשש אלא זאת עובדה – שהוגשו אושרו ולכן יש כאן בעיה לגבי שיקול הדעת, לגבי המידתיות.
ניצן הורוביץ: הרי החוק נועד למצבים קיצוניים כי הרי במה מדובר?
ניצן הורוביץ: אנחנו כבר לוקחים את זה כמובן מאליו, אבל זאת חדירה לפרטיות של אנשים בצורה הכי עמוקה.
ניצן הורוביץ: שיחות הטלפון שלהם, התכתובת שלהם וכולי.
דוד רותם: אלה לא האזנות סתר.
ניצן הורוביץ: מדובר על תנועה ברשת.
דורי ספיבק: למי הם שלחו אי-מייל.
דורי ספיבק: לא רק עם מי הם דיברו אלא גם למי הם שלחו אי-מייל, למי הם שלחו SMS, לאיזה כתובות אינטרנט הם נכנסו באייפון שלהם.
דורי ספיבק: שורה שלמה של דברים.
דורי ספיבק: לא ממש התוכן, אבל הדברים האלה.
ניצן הורוביץ: מזה אתה יכול ללמוד הרבה על הקשרים של הבן אדם, עם מי הוא דיבר, מי קיבל וכולי.
דורי ספיבק: איפה הוא היה.
ניצן הורוביץ: נכון, איפה הוא היה וכולי.
ניצן הורוביץ: למה הייתה התנגדות גדולה לחוק לפני כן?
ניצן הורוביץ: כי טענו שהוא ישמש גם במצבים שהם לא סיכון חיי אדם או סכנה ביטחונית חמורה אלא גם מצבים פחות חמורים.
ניצן הורוביץ: לא מצבי חירום.
ניצן הורוביץ: אנחנו רואים שגם העלייה הזאת שמתבטאת גם בסכומים שאתם משלמים לחברות התקשורת, העלייה הזאת היא באמת אולי מלמדת שאתם משתמשים בזה גם לדברים פחות דרסטיים, דברים שאולי הייתם יכולים להשיג בדרך פחות של פגיעה בפרטיות.
דוד רותם: אני מבין מה אתה אומר, ואני אומר לך יותר מזה.
דוד רותם: במסמך הכנה, בעמוד 3, זה ממש הרגיז אותי כי אני אמרתי שהם פשוט עבריינים.
דוד רותם: המשטרה קבעה קריטריונים שלא מצויים בחוק, לדוגמה, ביקורת שוטפת של קצין תקשורת ארצי של הקצינים המוסמכים לבקש צווים וכן דרישה של קצין מוסמך לבצע איכון גם במקום בו יש אישור של בית משפט.
דוד רותם: זאת אומרת, יש מקרים – ואני ישבתי אתם ובדקתי את זה – שבית המשפט נותן צו כמבוקש.
דוד רותם: אז זה הולך לקצין משטרה נוסף שאומר שלא יפעילו את זה.
ניצן הורוביץ: יש מקרים כאלה?
דוד רותם: יש מקרים כאלה.
דוד רותם: לדעתי אמרתי להם שהם חצופים כי אמרתי שהם הולכים לבית המשפט, מבזבזים זמן של כולם, קודם תחשבו ואחר כך תבצעו.
ניצן הורוביץ: זה יפה מאוד אבל אני מדבר על המקרים בהם מבקשים מחברות התקשורת, בלי צו של בית משפט.
ניצן הורוביץ: השאלה לגבי המקרים האלה.
דוד רותם: אני שאלתי.
דוד רותם: אגב, המספרים כאן הם מאוד בעייתיים וצריך יהיה לעשות סדר בעניין מסיבה אחת פשוטה.
דוד רותם: הם מדווחים לך על 9,000, אלה מדווחים לך על 20, וכל אחד יש לו שיטת חישוב אחרת.
דוד רותם: היה דבר שמאוד הטריד אותי.
דוד רותם: יש איתורים שנעשים לבעל המכשיר או קרובי משפחה.
דוד רותם: אני אמרתי שאני לא מבין.
דוד רותם: אני מטייל לי בכל מיני מקומות ואני לא רוצה שאשתי תדע איפה אני נמצא.
דוד רותם: מה שקורה זה שהיא פונה אליכם, ואתם אומרים לה.
דוד רותם: מסתבר שני דברים: ראשית, כ-75 אחוזים מהמקרים שבהם הם פונים לבקש, זה כאשר מוגשת תלונה או על גניבה או על בן משפחה שנעדר, ואז הם קוראים לזה פניית קרובי המשפחה.
ניצן הורוביץ: הם, זאת המשטרה.
דוד רותם: כאשר אשתי אמרה שבעלה נעלם ושיחפשו איפה הוא, הם ידעו איפה הייתי אבל היא לא תקבל את הנתונים וזה 78 אחוזים מהמקרים.
דוד רותם: רוב המקרים הם באמת על מצבים של היעלמות או של גניבות רכב או דברים כאלה.
ניצן הורוביץ: אולי כדאי שהוועדה תבקש שהדיווחים השנתיים יכללו גם את פירוט הנושאים או את פירוט העבירות.
דוד רותם: מה שקורה זה שיש לי כאן מכתב שמור.
דוד רותם: מכתב שמור, אני לא יכול להקריא אותו אבל אם אני אחר כך אבקש מכולם לצאת, אני אקריא לך אותו.
אלעזר כהנא: אני רוצה אדוני להבהיר.
אלעזר כהנא: ה-שמור זה משהו שהוא ממש בתבנית הבסיסית.
אלעזר כהנא: אנחנו כבר אומרים שאפשר לפרסם את המכתב הזה.
אלעזר כהנא: המכתב הזה גלוי ואפשר לפרסם אותו.
דוד רותם: אתמול שאלתם אותי למה פרסמתי את זה כי זה שמור.
אלעזר כהנא: זה פשוט המשך של הדיווח וזה מכתב גלוי.
אלעזר כהנא: אנחנו נשלח גם היום מכתב בלי הסיווג שמור.
דוד רותם: הסיווג הזה, רק שיהיה לך ברור, כדי לשנות את ברירת המחדל, צריך בערך שנה וחצי של בדיקה כמה זה עולה ואחר כך עוד שנה וחצי של מאבקים תקציביים.
דוד רותם: צריך גם מחשב.
ניצן הורוביץ: אנחנו רוצים לוודא, וזאת דרישה מרכזית, שאתם לא מגישים בקשות כאלה על עניינים שוליים.
ניצן הורוביץ: זאת אומרת, זה לב העניין.
דוד רותם: אני אקריא לך.
דוד רותם: אני פניתי למשטרה וביקשתי דרישה לקבל פירוט לפי עבירות ומה אחוז הבקשות בשל עבירות מסוג פשע עוון.
דוד רותם: "הרינו להביא לידיעת הוועדה כי מאחר ואופן הפקת הנתונים לצורך הדיווח לוועדה נעשה באופן ידני ולא ממוחשב, מכאן שלא ניתן לספק נתונים המבוקשים".
דוד רותם: אבל מפה הם יצאו כך שבדוח הבא שלהם מצדי שיתחילו מעכשיו לעשות את זה בנתונים ידניים אבל הם ייתנו לי את הפירוט.
אלעזר כהנא: אדוני, היום זה ממוחשב.
אלעזר כהנא: אדוני לא קרא את החלק האחרון של המשפט.
אלעזר כהנא: חצי השנה הראשונה, זה היה לא ממוחשב עד שהתארגנו אבל עכשיו זה כן ממוחשב.
דוד רותם: למה לא להעביר לגבי חצי השנה?
אלעזר כהנא: זה מה שנתנו.
אלעזר כהנא: אמרנו שהכל סטטיסטיקה על בסיס מה שכתוב שם.
דוד רותם: "עם זאת מבקשת המשטרה להציג בפני הוועדה נתונים סטטיסטיים".
אלעזר כהנא: זה ל-2009, שם זה כן ממוחשב.
דוד רותם: ניצן, רק אתה תבין את זה כי אני לא מבין את זה.
דוד רותם: "לגבי חלק מתקופת הדיווח, מתוך הנחה כי ניתן ללמוד מכאן על כל תקופת הדיווח.
דוד רותם: אחוז הבקשות בשל עבירות מסוג פשע במהלך שנת העבודה 2009 הוא מעל 60 אחוזים מסך עבירות הפשע והעוון שלגביהן הוגשו הבקשות".
אלעזר כהנא: רק להבהיר.
אלעזר כהנא: חבר הכנסת הורוביץ שאל לגבי ההיתרים הדחופים.
אלעזר כהנא: כאן מדובר על כלל הבקשות.
אלעזר כהנא: המקרים הדחופים, אלה רק עבירות פשע.
ניצן הורוביץ: לא, גם זה מעניין.
דוד רותם: העלבת עובד ציבור היא עבירת פשע?
אלעזר כהנא: אני חושב שלא.
דוד רותם: זה עוון.
דוד רותם: אני רואה כאן שאתם מבקשים בין היתר עבירות סדר ציבורי, מדובר בעבירות הכוללות בין היתר העלבת עובד ציבור.
אלעזר כהנא: אמרנו ש-60 אחוזים הם פשע ו-40 אחוזים זה עוון.
דוד רותם: העלבת עובד ציבור.
דוד רותם: אני מתקשר אליך ואני אומר לך שאתה מנוול.
דוד רותם: על זה אתה הולך לבקש מידע כזה?
אלעזר כהנא: אני לא בטוח שעל זה הולכים לבקש מידע כזה.
דוד רותם: מה אמרו לו?
אלעזר כהנא: אני לא יודע מה רמת האחוזים של זה.
אלעזר כהנא: זה יכול להיות לפעמים 0.05 אחוז מכלל הבקשות.
דוד רותם: 0.01 אחוז.
דוד רותם: בקשה אחת כזאת משגעת אותי.
אלעזר כהנא: צריך לבדוק את המקרים לגופם.
דוד רותם: אתם מחזיקים בכלי מסוכן.
אלעזר כהנא: אני בטוח אדוני שיש מספיק עובדי ציבור, ואולי גם נבחרי ציבור, שהיו מקבלים כל מיני טלפונים שהיו רצים למשטרה ואומרים שדבר כזה לא יעלה על הדעת והיו מבקשים שהמשטרה תחקור את זה, וגם בצדק.
אלעזר כהנא: אנחנו לא יודעים מה היה הסיפור, מה הייתה ההעלבה ועל מה מדובר.
ענת סיגל: זה גם יכול להיות מקושר ביחד עם עבירה נוספת.
ענת סיגל: אולי איום.
ענת סיגל: כאן חשוב מאוד שאתם תעשו את הרישום הזה מדויק, כי אתם מבינים שכאשר אני רואה העלבת עובד ציבור, אני מתחיל לחשוב עליכם ואז זה גם העלבת עובד ציבור.
ניצן הורוביץ: אני חושב - זאת המלצה טובה לדוח הבא שתגישו לוועדה - שאולי תנסו לצמצם קצת את הקריטריונים ולא לומר רק עוון או משהו אחר.
ניצן הורוביץ: אולי לצמצם כי ההגדרות כאן רחבות ולכן, כפי שהעיר יושב ראש הוועדה, קשה ללמוד מהן ולדעת מה ביקשתם ולראות אם אכן אתם מבקשים בגין דברים חשובים ומהותיים ולא שוליים.
ניצן הורוביץ: אולי זה בגלל שזה הדוח הראשון ואנחנו בתחילת הדרך, אבל אני חושב שאתם צריכים לקחת את זה לתשומת לבכם.
אלעזר כהנא: הערה בעניין הזה.
אלעזר כהנא: החוק הזה קבע, בניגוד לחלק ממדינות בעולם שם לא צריך בכלל צווי בתי משפט לדברים כאלה אלא זה צו מינהלי שמוציא קצין משטרה.
אלעזר כהנא: אני לא זוכר.
אלעזר כהנא: הגשנו את המשפט המשווה לוועדה בדיונים על החוק.
אלעזר כהנא: יש מדינות כאלה.
אלעזר כהנא: כאן לכתחילה המדינה אמרה שזה יהיה באמצעות צו בית משפט.
אלעזר כהנא: זאת אומרת, יש ביקורת של בית המשפט.
אלעזר כהנא: רציתי להעיר הערת אגב למה שנאמר קודם.
אלעזר כהנא: יש סירובים ואנחנו יודעים על סירובים.
אלעזר כהנא: לא תיעדנו אותם.
ניצן הורוביץ: סירובים של מי?
אלעזר כהנא: של בתי המשפט אבל לא רבים.
אלעזר כהנא: אנחנו לא באים ואומרים שיש תופעה של סירובים.
דוד רותם: אתם כותבים: "לא נמצא פער בין מספר הבקשות למספר ההיתרים".
אלעזר כהנא: אין לנו תיעוד על זה אבל אנחנו פשוט יודעים מעצמנו, מזה שהתקשרו ושאלו.
אלעזר כהנא: זה בעיה בדיווח.
אלעזר כהנא: זאת בעיה בעובדה שהדיווח שאמור להיות דיווח, אין דיווח על סירוב וזאת תקלה שלנו.
אלעזר כהנא: אנחנו נדווח על זה בפעם הבאה.
אלעזר כהנא: אנחנו נכניס את זה מעכשיו כך שיהיה ברור.
אלעזר כהנא: אם אדוני זוכר, בדיונים על האזנת סתר היה אותו הדבר.
אלעזר כהנא: בסדר.
אלעזר כהנא: עכשיו מהשנה אנחנו נתחיל לספור את הסירובים בצורה יותר ברורה, אבל אף אחד לא חולק על זה מספר הסירובים הוא באמת נמוך מאוד.
אלעזר כהנא: אני לא אומר שיש תופעה של סירובים.
אלעזר כהנא: אמרתי כדרך אגב שיש ביקורת שיפוטית ובסופו של דבר השאלה האם המקרה מתאים או המקרה לא מתאים, זה בית המשפט מחליט ולא קצין משטרה.
ניצן הורוביץ: עוד נקודה אחת.
ניצן הורוביץ: אני מתנצל, אני חייב ללכת לישיבת ועדה אחרת.
ניצן הורוביץ: עוד נקודה אחת שהיא בעיניי מאוד חשובה והיא המעקב אחר אנשים בעלי חסיון.
ניצן הורוביץ: זאת אומרת, בעלי מקצוע מסוים, בעלי חסיון, כמו עורכי דין, עיתונאים, פסיכולוגים, אנשי דת וכולי שיש להם חסיון בדין הכללי וכאן בחוק מאפשרים לכם גם לקבל נתונים לגביהם.
ניצן הורוביץ: אני יודע מהמסמך כאן שעל פי החוק לא קיימת חובה לגופי הביטחון בדוח השנתי לכנסת להתייחס למספר הצווים שניתנו לגבי בעלי מקצוע.
דוד רותם: ביקשתי ואני אומר לך מה הם עונים לי: "בבדיקת הרישומים לא קיימים נתונים לגבי מקרים בהם ניתנו צווים על פי החוק לבעלי מקצוע וממילא לא נדרשנו לדווח עליהם".
ניצן הורוביץ: זה שלא נדרש, אני יודע.
דוד רותם: כאשר אני מדבר אתך והם מבקשים את הבדיקה עלי, ולי אין חסיון, הם צריכים עכשיו להבין שדיברתי עם ניצן הורוביץ ולו יש חסיון.
דורי ספיבק: זה מאוד מוזר.
דורי ספיבק: מן סתם הם חקרו בשנה האחרונה כמה עורכי דין.
אלעזר כהנא: אמרנו שלא ספרנו את זה.
אלעזר כהנא: לא שאין כאלה.
אלעזר כהנא: יש כאלה אבל אנחנו לא ספרנו אותם ולא הכנסנו אותם במרכיבי הדיווח.
דוד רותם: אם הם חקרו עורכי דין, זה לא אומר שהם האזינו להם.
דורי ספיבק: לא האזינו, אבל ביקשו את התדפיס.
אלעזר כהנא: גם את זה לא הכנסנו למרכיבי הדיווח אבל נכניס.
דוד רותם: לחקור עורך דין זה הרבה יותר קל כאשר אתה חוקר אותו, להוציא ממנו את הכל.
אלעזר כהנא: אנחנו נכניס את זה במרכיבי הדיווח לשנה הבאה.
אלעזר כהנא: אני אומר לכם שאני לא יודע את המספרים, אבל הם הרבה יותר נמוכים.
ניצן הורוביץ: מקצוע כמו עיתונאי, אם אתה לוקח תדפיסים של השיחות שהוא קיבל, אתה מבין את המשמעות.
דוד רותם: אתה מבין בדיוק מי הדליף לו.
אלעזר כהנא: מקובל עלינו.
ניצן הורוביץ: זה דבר שהוא דרמטי.
ניצן הורוביץ: אני שמח שאני מכוון לדעתו של יושב ראש הוועדה בסוגיות השונות ושיושב ראש הוועדה מקפיד כי הדברים באמת הם קריטיים לפעמים.
ניצן הורוביץ: אגב, אני חייב להדגיש שזה לא בא ממקום פוליטי מסוים אלא זה נוגע לכולם.
ניצן הורוביץ: כל אחד יכול ליפול לדבר הזה וכל אחד יכול למצוא את עצמו נפגע מדברים כאלה.
דוד רותם: שלא יהיה לך שום ספק.
דוד רותם: אל תחכה שמישהו ייפגע.
דוד רותם: כולם נפגעים.
אשר דיבה: אני מהמחלקה המשפטית בסלקום.
אשר דיבה: אני חייב לומר שאני לא איש כספים, אבל אני מבקש להביע את דעתי בנושא העלויות, אני חושב שמן הראוי להעלות את זה כאן ולשים את זה על השולחן.
אשר דיבה: אנחנו היינו בכל דיוני הוועדה בחוק וגם בדיונים בנוגע לאישור התקנות.
אשר דיבה: ישבנו בדיוק באותו מקום אפילו ואנחנו נלחמנו על כל נתון ונתון שעובר.
אשר דיבה: זה לא סביר שמצד אחד אנחנו מרוויחים – הוצא כאן כביכול שאנחנו מרוויחים – מזה הון עתק ואנחנו נלחמנו על כל נתון ונתון, ועדיין עד היום כל נתון ונתון שיוצא מאתנו ועובר למשטרה, במידה שיש סימני שאלה, אנחנו מדברים עם היועצים המשפטיים של המשטרה ואנחנו בודקים כל דבר ודבר.
אשר דיבה: אם אני לכאורה עושה מזה הון עתק, למה לי לשים כאן את היד על השלטר?
אלעזר כהנא: זה בדיוק הפוך.
אשר דיבה: אנחנו עשינו את זה באמת באמונה מלאה.
אשר דיבה: החוק הזה הוא חוק טוב ואף פעם לא אמרנו אחרת, אבל יש פה נתונים שמלבד העלויות הרבות שכרוכות בהוצאה שלהם, חשוב לנו גם הפירוש שלו.
אשר דיבה: מבחינתי זה לא עניין של להיזהר מלקבל תביעות או משהו כזה מלקוחות שלנו כתוצאה מפגיעה בפרטיות שלהם.
אשר דיבה: כל מה שאנחנו עושים, אנחנו עושים על פי חוק ולכן נכחנו בדיוני הוועדה.
דוד רותם: כמה בקשות הגישה לכם משטרת ישראל בשנה האחרונה?
אשר דיבה: אין לי נתונים של השנה האחרונה.
אשר דיבה: יש לי את הנתונים שהצגתי במכתב שאני חתום עליו.
אשר דיבה: אנחנו מבצעים ספירה באופן שונה ואני אסביר בדיוק מדוע.
דוד רותם: בוא נלך לספירה שלכם.
דוד רותם: כמה הגישו?
אשר דיבה: אין לי נתונים לגבי השנה האחרונה.
דוד רותם: בשנה של המכתב שלך.
אשר דיבה: במכתב שלי התייחסתי לחודש ספציפי, לחודש יולי.
אשר דיבה: זה כתוב בסעיף ב'.
דוד רותם: יש לך שם יוני ויולי.
אשר דיבה: השווינו את אותו חודש, שנה מול שנה.
דוד רותם: במהלך חודש יולי 2007 ו-2008.
דוד רותם: האם אתה יכול לומר לי כמה הם שילמו לכם בחודש יולי 2008?
אשר דיבה: אני לא איש כספים.
אשר דיבה: אני לא יודע.
אשר דיבה: אני באמת לא יודע.
אשר דיבה: את המחירון העברנו כמובן סמוך לכניסת החוק לתוקף.
אשר דיבה: יש אנשים במחלקה הכלכלית בסלקום ויש את סמנכ"ל רגולציה שהוזכר כאן והם מגיעים לישיבות מול משרד התקשורת ביחד עם כל החברות וביחד עם המשטרה.
דוד רותם: אני עושה את החשבון.
דוד רותם: בשנת 2008, לפי מה שאתם אמרתם, קיבלתם בערך 5 מיליון שקלים.
דוד רותם: אמרתם משהו כזה.
דוד רותם: בוא ניקח את החודש הגדול ביותר.
דוד רותם: יולי.
אשר דיבה: זה לאו דווקא החודש הגדול.
אשר דיבה: זה חודש מדגמי.
דוד רותם: בוא ניקח את יולי 2008.
דוד רותם: נתבקשתם לטפל ב-205 פניות.
אשר דיבה: לא.
אשר דיבה: אתה מסתכל בנתון הלא נכון.
אשר דיבה: זאת פסקה אחת למטה.
דוד רותם: לא, אני מחבר את שניהם.
אשר דיבה: בסדר.
אשר דיבה: סליחה.
דוד רותם: ביולי 2008 – 205 פניות, התבקשתם לטפל במהלך יולי 2008 בעוד 1,133.
דוד רותם: אני מחבר את הצו השיפוטי ואת אלה שהם ללא צו.
דוד רותם: חברו את שני המספרים.
דוד רותם: קיבלתם כאן בערך 1,500 פניות לחודש, כפול שישה חודשים.
אשר דיבה: יש עוד נתון נוסף שלא הוזכר כאן.
אשר דיבה: המאגר מכוח סעיף 6 עוד לא עבר למשטרה ועוד לא הוקם.
אשר דיבה: יכול להיות שחלקו הועבר אבל הוא עוד לא הוקם במשטרה והוא לא פעיל.
אשר דיבה: לכן הנתונים האלה גם עוברים למשטרה.
אשר דיבה: זאת אומרת, אלה גם נתונים שאנחנו מעבירים.
אלעזר כהנא: אבל זה לא חלק מה-5 מיליון.
אשר דיבה: זה לא חלק מה-5 מיליון?
אשר דיבה: ה-5 מיליון זה נתון שהעבירה שירן.
אלעזר כהנא: לא שילמנו כלום על המאגר.
דוד רותם: אם התבקשו מכם 1,500 פניות, זה בשנה מגיע ל-18 אלף ואתם קיבלתם 5 מיליון שקלים.
דוד רותם: תעשה חשבון כמה עולה כל פנייה.
אשר דיבה: אני לא יודע כמה בעלויות יש.
אשר דיבה: זאת אומרת, מכוח סעיף 6 יכולות להיות גם אלפי פניות.
דוד רותם: סלקום חוגגת כי אני יודע נתונים.
דוד רותם: בעלות אחת בסלקום עולה 12 שקלים ובכל החברות האחרות זה עולה שקל וחצי.
אלעזר כהנא: לא בכל החברות.
דוד רותם: איכון מנוי בסלקום במשך היום זה 380.
שירן דור: 86 שקלים.
אשר דיבה: אנחנו העברנו מחירון מדויק למשרד התקשורת.
דוד רותם: בלילה 1,200.
שירן דור: 900.
ענת סיגל: הם הורידו מחירים.
דורית ואג: אבל זה עדיין פי עשר.
דוד רותם: למה יש הבדל כזה?
דוד רותם: אתם יכולים להסביר לי?
אשר דיבה: אני אומר שוב, אנחנו לא אנשי הכספים, אנחנו לא קובעים את זה, אבל אני מייצג את הלקוח שלי והלקוח שלי הוא סלקום ואני יודע שאם הלקוח שלי היה מרוויח מזה כסף, וזה היה משהו שהיה לו בעל השפעה בתחשיב השנתי שלו, של סלקום, מבחינתי לא היינו מגיעים בכלל לדיוני הוועדה.
אשר דיבה: הלקוח שלי לא היה מסכים שאני אגיע ואני אייצג אותו.
דוד רותם: הגיון הפוך על הפוך, נעזוב.
דוד רותם: סלקום, חוץ מאשר שהיא רוצה להרוויח כסף, ואני יודע ש-5 מיליון זה לא משחק אצלה במאזן, ולכן אמרתי שתבואו אלי לבוררות כי תאמינו לי שהייתי גומר את זה בישיבה אחת, כי סלקום לא צריכה את זה.
דוד רותם: סלקום לא צריכה את זה בשביל הכסף.
דוד רותם: זה שאתם גם דואגים ללקוחות שלכם, זה בסדר גמור.
דוד רותם: זה שאתם ישבתם כאן, זה כי רציתם לדאוג ללקוחות שלכם ובצדק.
אשר דיבה: אנחנו עושים את זה יום יום.
דוד רותם: באיזה בעיות אתם נתקלים?
דוד רותם: ואל תדברו אתי על המכתב שצירפתם למכתב שלכם כי אסור לדבר עליו.
אשר דיבה: עברנו לסעיף 6?
אשר דיבה: למחלוקות היחידות שנותרו?
אשר דיבה: אני לא יודע על מה אני כן יכול לדבר ועל מה לא.
אשר דיבה: אם יצטרכו, תעצרו אותי במידת הצורך.
אשר דיבה: דווקא הייתה לנו שיחה בחוץ עם אנשי המשטרה.
דוד רותם: אם אתה שואל אותי, אני לא עורך דין ואני לא מבין במשפטים, אבל בתור הדיוט שקרא את החוק, אני חושב שבנושא של ה-אימזי, אני חושב שהם צודקים אבל זה אני אומר לך לא בתור עורך דין.
דוד רותם: אני לא נותן חוות דעת משפטיות.
דוד רותם: את זה אני עושה בשעות הפנאי למי שמשלם.
דוד רותם: נראה לי הגיוני כי בסופו של דבר יש לחוק הזה איזו מטרה וכאשר אנחנו קוראים את הסעיפים שלו, אנחנו צריכים לראות מה המטרה.
דוד רותם: המטרה היא להציל חיי אדם או לגלות עבירות.
דוד רותם: האם ה-אימזי הזה נדרש לצורך כך?
דוד רותם: זאת השאלה שצריך לשאול.
דוד רותם: אם כן, אז כן.
דוד רותם: אם לא, תאמר.
אשר דיבה: אבל זה לא בהכרח.
דוד רותם: אני לא מדבר כרגע על המאגר.
אשר דיבה: אני אמרתי שאני מסכים אתך כי על התכלית זה נופל.
אשר דיבה: אני בסך הכל אומר שזה נופל כנתון תעבורה.
אשר דיבה: יש לנתון תעבורה הגדרה בחוק וזה נופל.
אשר דיבה: אני לא איש טכני, אבל היו לי התייעצויות עם כל האנשים הטכניים בסלקום, אלה שיודעים למה הנתון הזה יכול לשמש.
דוד רותם: למה משנה לך לאיפה זה נופל?
דוד רותם: אתה רוצה לדעת לאיזה סעיף להכניס את זה?
אשר דיבה: בדיוק.
אשר דיבה: אם אני צריך להוציא להם את זה במאגר מכוח סעיף 6, או להוציא להם את זה מכוח סעיף 3 או 4.
אלעזר כהנא: סעיף 6, זה כל הנתונים של כל אזרחי ישראל.
אלעזר כהנא: זה מאוד פשוט אדוני ואני אסביר.
אלעזר כהנא: על סעיף 6 הוא לא מקבל כסף ועל סעיף 4 ו-3 הוא מקבל כסף.
אשר דיבה: זה ממש לא נכון.
דוד רותם: אלעזר, אתה יורד נמוך.
דוד רותם: שוב, אני לא נותן חוות דעת משפטיות.
דוד רותם: לדעתי אתם טועים בזה, אבל בזה אתם תתווכחו ביניכם ובסופו של דבר אני מניח שזה יגיע איכשהו לבית המשפט, כי אתה תסרב למסור להם, הם ירצו לקבל ומישהו ילך לבית משפט ויאמר שהשני לא מקיים את החוק.
אשר דיבה: אנחנו לא סירבנו למסור.
אשר דיבה: אנחנו בסך הכל ביקשנו לקבל חוות דעת משפטית.
אלעזר כהנא: קיבלתם.
אשר דיבה: קיבלנו חוות דעת ואז עם חוות הדעת הזאת הגיע גם הזימון לישיבה הזאת, בהפרש של כמה ימים.
דוד רותם: ממי קיבלתם חוות דעת?
אשר דיבה: ממשרד המשפטים.
דוד רותם: חוות דעת משפטית?
דוד רותם: ממתי חוות דעת משפטיות של משרד המשפטים, אפילו אם זו הגברת בגין, מחייבת חברה פרטית?
אלעזר כהנא: זה לא מחייב, אבל זה מקובל עליהם.
אשר דיבה: לא אמרתי שזה מחויב.
אשר דיבה: הייתה לנו בוררות פנימית.
דוד רותם: הפרשן המוסמך של החוק הוא רק עבור הממשלה.
דוד רותם: הוא לא מוסמך עבור מישהו אחר.
אביטל בגין: לכן חוות הדעת היא לא מחייבת.
אשר דיבה: היא לא מחייבת.
אשר דיבה: באותו הקשר גם לא פעלנו על פיה.
אשר דיבה: עדיין לא פעלנו על פיה וגם קיבלנו את הזימון לכאן.
אשר דיבה: אתה גם מאיר את הדברים קצת אחרת ואומר לי שלך זה אולי נתפס כן כסביר שייפול לתוך סעיף 6.
אשר דיבה: בסדר, יכול להיות שאחרי כן אנחנו נלך – וזה גם מה שסיכמתי עם אלעזר – ליועץ המשפטי או שוב למשרד המשפטים ונקיים איזושהי פגישה בנושא.
אשר דיבה: כמו שאמרתי, אני לא כתבתי את זה כמס שפתיים.
אשר דיבה: למרות שאני מופתע מההערות שאני מקבל מאלעזר, אני חושב ששיתוף פעולה שלנו עם המשטרה הוא טוב.
דוד רותם: כמה זמן אתה מכיר את אלעזר?
אשר דיבה: לא יותר מדיי.
דוד רותם: כאשר אני ישבתי ליד השולחן הזה גם קיבלתי את ההערות האלה.
דוד רותם: אלעזר הוא קצין משטרה והוא צריך להילחם בפשיעה ולכן כל מה שאתה תגיד לו, שיש פסיק והוא צריך לעצור לשנייה, אתה לא אדם רציני.
דוד רותם: אלעזר הוא מאוד מיינדד לעניין הזה והוא צריך לעצור את הפשיעה במדינת ישראל והוא צודק.
אשר דיבה: אני גם סיכמתי עם אלעזר שמה שאנחנו נעשה, שמכאן נלך ליועץ המשפטי ומה שהוא יכריע, כמובן יהיה מקובל.
דוד רותם: את המצגת שאני ראיתי, אתם הראיתם להם פעם?
ענת סיגל: אנחנו לא מראים.
דוד רותם: אסור להם לראות את זה?
ענת סיגל: אנחנו מעבירים אליהם רק החלטות.
ענת סיגל: הם לא רואים את הבקשות.
דוד רותם: הרי המצגת הזאת מסבירה בכלל מה אתם עושים.
ענת סיגל: הם יודעים מה אנחנו עושים.
אשר דיבה: לגבי הנושא הנוסף של סטטוסים.
אשר דיבה: האמת היא שהייתה לנו שיחת מסדרון לפני שנכנסנו לכאן.
דוד רותם: הנושא הזה של סטטוסים, אני מוכרח לומר שלא הבנתי אותו.
אשר דיבה: אני אתן סקירה קצרה ואומר איך זה עובד אצלנו.
אשר דיבה: לכל מנוי יכולים להיות הרבה מאוד סטטוסים.
אשר דיבה: זאת אומרת, יכול להיות לך סטטוס שאתה מושהה, יכול להיות לך סטטוס שאתה מושהה עקב בעיה פיננסית, יכול להיות לך סטטוס שאתה מושהה כי ביקשת.
אשר דיבה: אתה יכול ללמוד מזה הרבה מאוד דברים.
דוד רותם: מה זה אתה מושהה?
אשר דיבה: זאת אומרת, שאתה לא יכול להוציא שיחות או לקבל שיחות.
דוד רותם: אני באתי אליך ואמרתי לך שעברה תקופת ה-36 חודשים שאני מחויב לך, לא רוצה להיות יותר מנוי שלך.
אשר דיבה: זה מבוטל.
אשר דיבה: זה לא הסטטוס הזה.
אשר דיבה: אלה רק הניואנסים שלנו.
אשר דיבה: אלה שמות הקוד שלנו.
דוד רותם: ברגע שאני מבוטל, אני נמצא במאגר שלך או שאני יוצא החוצה?
אשר דיבה: אתה יוצא החוצה.
דוד רותם: אני נמחק.
אשר דיבה: נמחק.
דוד רותם: מה זה מושהה?
אשר דיבה: מושהה, נשאר אצלי במאגר.
דוד רותם: אני ממשיך להיות קליינט שלך.
אשר דיבה: נכון.
אשר דיבה: אתה ממשיך להיות קליינט שלי.
אשר דיבה: המחלוקת כאן היא האם אני צריך להעביר את הנתון הזה, לומר באיזה סטטוס הוא נמצא, במסגרת סעיף 6.
אשר דיבה: בנוסף לזה, אם הוא מבוטל, אני צריך לומר מי התבטל ומאיזו סיבה הוא התבטל.
קריאה: לא, לא אמרנו את זה.
אשר דיבה: יש לנו את הדיון המשפטי.
אשר דיבה: העניין הוא שיש לנו את הדיון המשפטי והוא מתנהל בסדר גמור והוא מתנהל במישור היום יומי, אבל יש את אנשי ה-IT שאחר כך המסרים לא עובדים כמו שצריך כנראה, לא אצלי וכנראה גם לא במשטרה, ואז יש כל מיני פערים וזה טלפון שבור.
אשר דיבה: פתאום אנחנו כן צריכים להעביר נתון כזה ולא צריכים להעביר נתון אחר.
דוד רותם: מה אתם צריכים להעביר, זאת לא שאלה של ויכוח משפטי.
דוד רותם: השאלה היא מה קבענו בחוק.
דוד רותם: אם ביטלת את האדם והוא יוצא מהמאגר שלך, נגמר הסיפור.
דוד רותם: אתה לא צריך להודיע לי ברשימה נפרדת.
אלעזר כהנא: אנחנו צריכים לדעת שמישהו בוטל?
אלעזר כהנא: אנחנו צריכים לדעת שהוא כבר לא במאגר?
דוד רותם: הוא לא צריך להעביר לך.
דוד רותם: הוא צריך להעביר לך את מאגר הנתונים שלו, מי הם המנויים שלו.
דוד רותם: אם אני לא מנוי שלו, הוא גם לא מעביר לך רשימה שאומר לך שאלה המנויים שלי ודוד רותם אף פעם לא היה מנוי שלי.
דוד רותם: הוא לא צריך לתת לך את זה.
דוד רותם: אתה בעצם מקבל ממנו אחת לחודש את המאגר שלו.
אלעזר כהנא: אחת ליום.
אלעזר כהנא: אני מקבל ממנו כל יום עדכון לגבי מה שהיה ביום אתמול.
אלעזר כהנא: במסגרת העדכון הזה אני לא מקבל את השינוי שנעשה ומי ירד.
אלעזר כהנא: אם הייתי מקבל מאגר חדש שאומר נניח מי שקיים כעת ונניח שהייתי אמור לעשות השוואה בין המאגר של היום למאגר של אתמול ולדעת לבד מי ירד.
אלעזר כהנא: זאת שאלה אחת, אבל כאן אפילו את זה אין לי בשלב הזה ביום יום.
אלעזר כהנא: אני אפילו לא יודע מי ירד.
אלעזר כהנא: אני לא מקבל מאגר חדש.
אלעזר כהנא: אני רק מקבל מי נוסף.
דוד רותם: אתם צריכים להעביר מאגר מעודכן.
אשר דיבה: זה לא מה שהם אמרו.
דוד רותם: אם אתה רק מעביר את אלה שהתווספו ואתה לא אומר לו מי ירד.
אשר דיבה: לא, זה לא מה שסיכמנו אתם.
אשר דיבה: לחלוטין לא.
אשר דיבה: אנחנו סיכמנו אתם שכל יום, כל יום לפי הדרישה, עובר קובץ גדול מאוד עם מאגר חדש.
שירן דור: של הכל.
אשר דיבה: קובץ גדול.
אשר דיבה: על זה היה גם ויכוח.
אלישע בובמלט: בסך הכל אם מעבירים קובץ מעודכן אחת ליום, אם סלקום בוחרת להעביר קובץ יום יום כולו, המשטרה צריכה עכשיו לעשות השוואות בין הקבצים ולראות מי ירד ומי עלה.
דוד רותם: שהמשטרה תעבוד.
אלישע בובמלט: לעומת זאת, אם סלקום מחליטה להעביר קובץ שינויים, זה אומר שאלה נוספו ואלה ירדו, בלי לפרט את הסיבה.
אשר דיבה: זה גם מה שהצענו.
אשר דיבה: מה שהמשטרה לקחה זה מאגר חדש.
אשר דיבה: זה מה שביקשו אנשי ה-IT של המשטרה.
איילת כהן מעגן: אני רוצה לומר במישור הכללי שכאשר באים ליישם חוק שמן הסתם הוא חוק כללי וגם אחרי התקנות, נתקלים בכל מיני סוגיות יישומיות כי זה חוק מאוד רגיש.
איילת כהן מעגן: לכן החירות הפרשנית שצדדים יכולים ליטול כאן היא לא באמת קיימת ולכן כאשר סלקום נתקלה בבעיה או כאשר אנחנו נתקלנו בבעיה, היו מצבים שכן רצינו התייחסות של משרד המשפטים וגם קיבלנו אותה.
איילת כהן מעגן: היה דיאלוג די ארוך בינינו לבין המשטרה, ואני משערת שגם בין כל שאר החברות לבין המשטרה, כאשר נתקלנו באותן בעיות יישומיות במטרה לפתור את הבעיות.
איילת כהן מעגן: ההתחלה, אחרי שהחוק יצא ולפני שהתקנות הותקנו, הייתה התחלה בעייתית אבל אני חושבת ואני מקווה שעברנו את השלב הזה, כאשר באמת היו קצרים מכל כיוון אפשרי כאשר אנשי IT של המשטרה יצאו קשר עם אנשי IT של החברות אבל שום דבר לא הועבר ושום דבר לא קרה, אבל כן היו אחרי כן תהליכים יותר מסודרים.
איילת כהן מעגן: עדיין היו מבחינתנו שתי סוגיות שהיו יותר כבדות.
איילת כהן מעגן: את האחת נשאיר לרגע בצד ולגבי השנייה, הדברים באים על פתרונם.
איילת כהן מעגן: בעיקרון סוגיה אחת עדיין נותרה פתוחה, אבל זה המשטרה וגופי המדינה יפתרו בינם לבין עצמם כנראה.
איילת כהן מעגן: אני רוצה לומר שהרבה מאוד עבודה מושקעת בזה גם בשוטף וגם בעניין של המאגר ויצירת ממשקים.
איילת כהן מעגן: זה דבר שבעבודה שוטפת ויום יומית לקח לא מעט זמן על מנת באמת ליצור ממשקים שעוברים בלי תקנות עם אבטחת מידע מקסימלית.
איילת כהן מעגן: היו למשטרה כמה דברים שאני מעזה לומר כאן שהיו חדשים להם בתהליך בהתחלה אבל בסך הכל אני חושבת שנעשית עבודה ויש שיתוף פעולה מלא של החברות או לפחות ככל שאני יכולה להעיד עלינו.
איילת כהן מעגן: יש אנשים שהם פשוט דדיקייטד לעניין הזה גם בשוטף וגם מבחינת התהליך כדי שיפעל, גם בתחומי ה-IT וגם בתחומי, אצלנו, הביטחון.
איילת כהן מעגן: הקלות הזאת שדנים בעלויות ולעתים חושבים שזאת פעולה קטנה של אנטר ואין מאחוריה כלום, הרי שיש מאחוריה הרבה.
איילת כהן מעגן: אנחנו אמרנו את זה - ואני לא אחזור על זה – בהליך החקיקה, הדברים הובנו והחוק גם נחקק בהתאם.
דוד רותם: אין ספק, אבל למה יש הבדל כל כך גדול בין החברות?