GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שמואל מרדכי: אנחנו אמונים על אמנה בין-לאומית, בשיתוף 75 מדינות, אתה לא יכול לקנות יהלומי גלם אם אתה לא מקבל תעודה כדת וכדין מאותה מדינה.
שמואל מרדכי: יתרה מזו, השנה, כאנקדוטה, אנחנו יושבי-ראש התהליך הזה.
שמואל מרדכי: אחד הדברים היותר חשובים שקרו לנו בחסות האו"ם, אנחנו יושבי-ראש ועדה בין-לאומית, כאשר היו פה שני כנסים.
שמואל מרדכי: יהלומי גלם - אתה הולך ופונה, או למקור או לאותו site holders, או לחברה קנדית או לחברה רוסית, בוחר את היהלומים, מקבל אותם, מקבל את ההצעה.
שמואל מרדכי: נראית לך הכמות שמראים לך, המחיר מתאים לך, אתה עושה עסקה.
שמואל מרדכי: אתה עושה עסקה, מוציא תעודה, משלם את המחיר כמובן, ואז שולחים לך את היהלומים.
שמואל מרדכי: הם מגיעים לפה, וכל אחד עושה מה שבא לו.
שמואל מרדכי: יכול להיות שאתה מגיע עם היהלומים האלה לכאן ומוכר אותם למישהו אחר, או שאתה שולח אותם לעיבוד פה בארץ.
שמואל מרדכי: אם אלה אבנים גדולות, אם אלה אבנים קטנות, אתה שולח אותם לעיבוד בהודו, בסין, באוקראינה, לפעמים גם ברוסיה, לפני שזה מגיע לפה.
שמואל מרדכי: זה התהליך של אבני גלם.
שמואל מרדכי: האבנים המלוטשות, בחלקן נעשות המכירות שלהן באמצעות מתווכים.
שמואל מרדכי: התיווך זו מכירה פנימית במערכת של יהלומנים בישראל.
שמואל מרדכי: זה עובר מצד לצד.
דוד רותם: גם זה יהיה חייב בדיווח.
שמואל מרדכי: בוודאי.
דוד רותם: אתה מכיר את השוק, אני רק עשיתי בדיקות טלפוניות.
דוד רותם: שוק היהלומים יכול לעבוד עם זיהוי ועם תעודות ועם כל הדברים האלה?
דוד רותם: בזמנו קבעו הוראות מיוחדות לעניין מס הכנסה של יהלומנים, משום שאמרו שזה ענף שמשלם 10% לפי מחזור- - -
שמואל מרדכי: הלוואי.
דוד רותם: אמורים לשלם.
שמואל מרדכי: משלמים יותר מ-1%, אם יש רווח או אם אין רווח.
דוד רותם: למה קבעו את ההנחיות האלה?
דוד רותם: למה קבעו שהם ישלמו 1% על המחזור, או כמה שהם משלמים על המחזור, אם יש רווח או אין רווח?
דוד רותם: הרי יש חשבוניות, הם צריכים להוציא חשבוניות, אפשר היה לתת להם מס הכנסה רגיל.
שמואל מרדכי: כי קשה לאמוד מה המחזור והמחזוריות לכל מה שיש בענף היהלומים.
שמואל מרדכי: מס הכנסה הגיע למסקנה, שבמקום להחזיק עשרות עובדים ולחטט בכל מקום ומקום, ובשנים עברו למשל הבורסה בהולנד נדדה לבלגיה, מכיוון שההולנדים התחילו לעשות מיני-צרות לענף הזה, הם נדדו לבלגיה.
שמואל מרדכי: בשנים האחרונות הבלגים התחילו לעשות בדיקות וחקירות עומק ליהלומנים שלהם, גם הם עוזבים את המדינה, וחלקם, לשמחתנו, מגיעים לכאן, לישראל.
דוד רותם: מה שאני רוצה שתבטיח לי שמה שאנחנו עושים פה, לא יעביר אותם עכשיו למקום אחר.
שמואל מרדכי: אנחנו בהחלט רוצים להבטיח שלא יעברו למקום אחר.
שמואל מרדכי: מה שאנחנו עושים פה, נעשה את זה בצורה ראויה, ובסופו של דבר גם ידידותית, ולא רק כדי להוציא להם את הנשמה, כי ברגע שתוציא להם את הנשמה, כל אחד לוקח את קופסת הנעליים שיש לו, ממלא אותה יהלומים ונודד למקום אחר.
שמואל מרדכי: מרבית היהלומנים, יש להם משרדים גם בהונג-קונג, גם בארצות-הברית, גם בבלגיה, ובכל מיני מקומות בעולם, ולעזוב את מדינת ישראל, זו החלטה של רגע.
שמואל מרדכי: כשלב לבייב, לדוגמה, ירצה מחר במקום להביא את כל המלוטש לכאן, יגיד לרוסים, אם הוא מלטש שם, או אם הוא מלטש באנגולה או במקומות אחרים, לשלוח את זה לארצות-הברית.
שמואל מרדכי: זה רק פקס קטן או מייל קטן לעשות את הדברים האלה.
שמואל מרדכי: כל הפעולה שנעשתה במסגרת שעשינו פה, יחד עם הרשות לאיסור הלבנת הון, נעשתה בתיאום מלא עם היהלומנים.
שמואל מרדכי: אני מצר על כך שהם לא נמצאים פה, אבל כל הפעולה נעשתה ביחד אתם, לא בלעדיהם.
שמואל מרדכי: הדברים עברו עוד בתקופה של ידידי, מר שפר, היינו בשלוש או ארבע, או חמש ישיבות לפחות אצלנו ואצלם, והדברים נעשו בתיאום מלא.
שמואל מרדכי: גם הם מבינים, שבסופו של דבר לא תהיה ברירה, ויהיה פיקוח, אני מקווה שהפיקוח יהיה ידידותי.
שמואל מרדכי: גם מס הכנסה, בנושא של המתווכים, אם קודם הזכרת את המתווכים, גם הוא מתעלם מהם, מכיוון שהוא אומר, שהמחזור יחויב אצל בעל היהלומים בלאו הכי, ולכן אם הוא רשום אצלו או לא רשום אצלו, הוא מתעלם ממנו והוא גובה את המס מבעל היהלומים המקורי.
שמואל מרדכי: לכן גם פה לא נוכל להטיל את הבדיקות האלה, ואת כל הנושא, על המתווכים, אבל בהחלט, במשרדים הגדולים, הבינוניים והאחרים, נוכל לעשות את זה.
דוד רותם: עד היום סוגרים עסקה בתקיעת כף ומזל וברכה, ומהיום והלאה יגידו: רגע, קודם תן תעודה, כדי שנוכל לזהות אותך, מי אתה, מה אתה, זה סוחר מחוץ-לארץ, הוא כן רוצה לתת את הפרטים, הוא לא רוצה לתת את הפרטים.
דוד רותם: יבדקו אותו.
דוד רותם: זה מתחיל להיות מצב שבו המדינה תדע כל קונה וכל מוכר, ואת גודל העסקה.
דוד רותם: אני שואל את השאלות האלה מסיבה אחת פשוטה, אני לא רוצה שנשב פה שעות, נטחן את הסעיף, ואז יבוא פתאום מישהו ויגיד: הרסת את שוק היהלומים.
שמואל מרדכי: גם רשויות החוק האמריקאיות הכירו בתהליך הכניסה לבורסת היהלומים בזיהוי מלא, חד-חד ערכי.
שמואל מרדכי: זאת אומרת, קונה שבא מחוץ-לארץ ונכנס אלי למשרד מזדהה בעצם זה שהוא קיבל תג בכניסה לבורסה, שם את הדרכון שלו או תעודה מזהה אחרת.
שמואל מרדכי: זה שחרר אותנו גם לגבי הרשויות האמריקאיות, שהם מוציאים זיהוי חד-חד ערכי על כל פעולה ופעולה, מהצורך בבדיקה הזאת.
שמואל מרדכי: כל מי שנכנס לאולם מזדהה, שם תעודה, יודעים מיהו ומהו, יודעים באיזה שעה, לאן פנה ואיך פנה, ואז אין בעיה לזהות אותו, אם רוצים אחר כך, להיכנס לתעודה שלו, לדרכון שלו או כל הדברים האחרים, כי כל מאגר המידע שמצטבר אצלנו בכניסה הוא גם באמצעות תעודה וגם באמצעים ביומטריים.
שמואל מרדכי: הרשויות בעולם, כולל ארצות-הברית, הכירו בזה, וארצות-הברית לא דורשת מאתנו לזהות חד-חד ערכי על כל פעולה ופעולה.
שמואל מרדכי: ברגע שבאת עם תעודה, ואמרת שאני בא לכבוד היושב-ראש, הוא רואה את הדברים האלה, מראה את התעודות שלך, האנשים מזוהים, ואנחנו יכולים לזהות את זה בצורה הזאת.
שמואל מרדכי: אין צורך בזיהוי נוסף באותו רגע, כך גם סיכמנו בעבר עם חברינו.
דוד רותם: פול לנדס, מבחינתך, הזיהוי הזה שאדם מגיע לבורסה, מוסר את התעודה שלו, שם את האצבע בזיהוי הביומטרי, זה זיהוי?
דוד רותם: הסוחר לא יצטרך יותר?
פול לנדס: מבחינתי, הזיהוי הזה תקין, הזיהוי הזה בא לידי ביטוי בחוק, שלמי שיש תגים קבועים זה נחשב זיהוי חלופי לצורך בתעודת זהות.
פול לנדס: ממילא ההקפדה שנעשית בבורסה ליהלומים, בכניסה לשם, היא מאוד גדולה - מצלמים אותך.
פול לנדס: אם אתה מבקר - אתה מקבל תג זמני, אם אתה קבוע - אתה מקבל תג קבוע.
פול לנדס: וזה היה לבקשת היהלומנים.
פול לנדס: אנחנו אפשרנו את הזיהוי באמצעות התגים האלה.
פול לנדס: אני רוצה להוסיף נקודה חשובה.
פול לנדס: מי שפנה אלינו, ביקש, שיתף פעולה והיה לו אינסנטיב שתהיה החלה של משטר איסור הלבנת הון ואיסור מימון טרור, אלה היהלומנים עצמם.
פול לנדס: הם אמרו, והם אומרים את זה בכל פעם, שאלמלא היה משטר איסור הלבנת הון ואיסור מימון טרור, זה היה פוגע בנו.
פול לנדס: חבל שהם לא נמצאים פה, כי אז היינו שומעים את זה מפי הגבורה.
דורית ואג: האיגוד אמר לנו שמר מרדכי מייצג אותם.
פול לנדס: זה מצוין.
פול לנדס: הם פנו אלינו וביקשו את החלת המשטר כדי שזה יקל עליהם במסחר אל מול סוחרים באבנים יקרות אמריקנים.
פול לנדס: המשטר בארצות-הברית למעשה קובע סייגים בעבודה אל מול יהלומנים במקום שהוא לא תחת משטר של איסור הלבנת הון ואיסור מימון טרור, ולכן זה היה הרצון שלהם.
פול לנדס: אנחנו עושים את זה בשיתוף פעולה אתם, כמו שציין מר מרדכי בנושא של החוק, וגם בנושא של הצו, שאנחנו עובדים עליו עכשיו, אנחנו עושים את הכול בשיתוף אתם.
פול לנדס: לוקחים את הסטנדרט הבין-לאומי, לוקחים את הסטנדרט של FATF, את המתודולוגיה, ולמעשה מחילים את הסטנדרט הזה בארץ, כדי שהם יוכלו לסחור עם הסוחרים האמריקנים ועם סוחרים אחרים.
פול לנדס: מעבר לעובדה שב-2003 זיהה ה-FATF, שה-DNFBP, Designated Non Financial Businesses and Professions, זאת אומרת, מתווכים פיננסיים, שבתוכם תחום היהלומים, הוא למעשה פרצה בכל מה שקשור לאכיפה של איסור הלבנת הון ואיסור מימון טרור, עברנו ביקורת בין-לאומית, שהדוח שלה אומץ ביולי 2008, וקיבלנו ציון נכשל כישלון חרוץ בביקורת על 40 פלוס 9, ההמלצות של ה-FATF, בשלוש המלצות, בהמלצות 12, 16 ו-24, שאלה ההמלצות שרלוונטיות לנושא, בין היתר, ליהלומנים.
פול לנדס: קיבלנו ציון בלתי מספיק, partially compliant, בשתי המלצות נוספות שרלוונטיות ליהלומנים, שאלה המלצות 20 ו-25.
פול לנדס: יותר מזה, דוח ההתקדמות של מדינת ישראל, שנידון בספטמבר האחרון ב-Moneyval, שזה ארגון FATF-style regional body, כמעט ולא אומץ, בגלל הנושא של היעדר החלת משטר איסור הלבנת הון ואיסור מימון טרור, מעבר לעובדה שאי החלת המשטר מהווה פרצה בנושא של הלבנת הון ומימון טרור, בין היתר בנושא של יהלומנים.
דוד רותם: לא שאני מבין בדיוק למה.
דוד רותם: אני אקנה יהלומים כדי לממן אתם טרור?
פול לנדס: טוב שאדוני ציין בעניין הזה העברה של כספים, שהיא טיפולוגיה מוכרת בהלבנת הון.
פול לנדס: העברת כספים ממדינה אחת למדינה שנייה.
פול לנדס: למשל, אם עבירה נעברה במדינה מסוימת, אל"ף, התשלום יכול להיעשות לאו דווקא במזומן, אלא גם באמצעים אחרים, והתשלום ביהלומים ובאבני חן הוא תשלום נוח מהבחינה הזאת שביהלום מאוד קטן יכול להיות מגולם ערך גדול.
פול לנדס: בי"ת- - -
דוד רותם: כשאני רוצה להעביר לך תשלום עבור פעולת טרור ואני לא יכול להעביר כסף, אני אקנה את היהלום במדינות שלא חברות אתך, זו יכולה להיות אנגולה, זו יכולה להיות סין, זו יכולה להיות ברית-המועצות.
דוד רותם: מה שקורה, שאני שם אותו בכיס, אני עולה על מטוס, אני מגיע למדינה אחרת, אני נותן את היהלום.
דוד רותם: איך יתפטרו ממנו?
דוד רותם: ישימו את זה בטבעת של האישה, נגמר, ובעיזבון ימכרו את זה כחלק מהעיזבון.
פול לנדס: יש שתי תשובות למה שאדוני ציין, וזה תלוי בתהליך.
פול לנדס: דבר ראשון, בתהליך של החלת המשטר, וזאת נקודת המוצא הבין-לאומית, הרעיון שצריך להיות משטר גם בנושא של איסור הלבנת הון ואיסור מימון טרור בנושא של יהלומים באופן רוחבי, בכמה שיותר מדינות.
פול לנדס: הזכיר אדוני את ברית-המועצות, אז ברוסיה יש משטר של איסור הלבנת הון ואיסור מימון טרור, וכן באוקראינה, למעשה בחתך רחב של מדינות, כי אם מדינה לא תחיל את המשטר, היא תיכנס לרשימה השחורה, וזה יפגע בעסקים של אותה מדינה, לרבות עשיית עסקים בתחומים האלה.
פול לנדס: זאת הנקודה הראשונה.
פול לנדס: הנקודה השנייה, אם אנחנו מדברים על שיבוץ יהלום בטבעת של האישה, לא על זה אנחנו מדברים.
פול לנדס: אנחנו מדברים על עסקאות שנעשות- - -
דוד רותם: 50,000 שקלים.
פול לנדס: אדוני מדבר על עסקה חד-פעמית, אנחנו מדברים על עסקאות שנעשות בסכומים הרבה יותר גדולים.
פול לנדס: הרעיון הוא שהלבנת הון לא נעשית בטבעת של האישה, אלא בסכומים גבוהים יותר.
פול לנדס: אגב, אפשר להלבין הון גם באמצעותה טבעת של האישה, אבל לא על זה זה חל, זה חל רק- - -
דוד רותם: 50,000 שקלים חלים גם על- - -
פול לנדס: עד 50,000 שקלים.
פול לנדס: תשמח האישה שתקבל יהלום בשווי 50,000 שקלים.
דוד רותם: מה זה 50,000 שקלים?
דוד רותם: זה 10,000 דולר.
דוד רותם: בחייך.
פול לנדס: זה יותר מזה.
דוד רותם: אתה כנראה לא מכיר מספיק נשים.
פול לנדס: למעשה, הרעיון הוא להבחין בין אדם פרטי לאדם שהוא הסוחר.
פול לנדס: נקודה נוספת בהקשר הזה של הלבנת הון באמצעות יהלומים זו היכולת לערבב כספים חוקיים עם כספים לא חוקיים.
פול לנדס: המסחר ביהלומים, כפי שגם עולה בתיקון לחוק, או כפי שאנחנו גם מכירים מהפרקטיקה, נעשה הרבה מאוד באמצעות מזומן, וסקטורים שהם עתירי מזומן כמו יהלומים, מסעדנות, הנושא של מכירת פירות וירקות - היכולת לערבב כספים לא חוקיים עם כספים חוקיים היא הרבה יותר קלה, ואפשר הכול לרשום תחת העסק.
פול לנדס: דבר נוסף, היתרון ביהלומים- - -
דוד רותם: אני, בהפוך על הפוך, הייתי עובד עליך, כי הייתי קונה יהלום גלם בחצי מיליון דולר מכסף כשר ועוד חצי מיליון במזומן, והייתי מדווח לך: מכרתי לפול לנדס יהלום בחצי מיליון דולר, הנה הכסף בא דרך בנק, הכול חוקי, אבל מה עם חצי המיליון הנוספים?
פול לנדס: הדוגמה שאדוני מעלה זו בדיוק הבעיה שהמשטר הזה נועד להתמודד אתה.
פול לנדס: אגב, זה לא stand alone העסקה הזאת, אלא המידע הזה שאותה עסקה, למשל, שאדם פונה ליהלומן ומבקש שהעסקה תהיה בסכום X, כאשר ברור שהוא משלם סכום Y- - -
דוד רותם: אסור לו למכור לו.
דוד רותם: היום, לפי החוק, מותר לי למכור יהלומים רק למי שיש רישיון.
שמואל מרדכי: אכן כך.
דוד רותם: אנחנו מדברים רק בין סוחרים.
דוד רותם: אין דבר כזה שאדם יפנה ויגיד: אדוני, אני רוצה לקנות יהלום במיליון דולר.
דוד רותם: אני לא יכול למכור לו.
פול לנדס: גם סוחרים יכולים להיות מעורבים בעניין הזה.
פול לנדס: אגב, אפרופו סוחרים - אני כמובן לא יכול לפרט יותר מדי - אבל אפשר לראות גם סוחרים ביהלומים, אני לא מדבר על החתך, אבל יש מידע על סוחרים ביהלומים שמבצעים פעולות נוספות מעבר למסחר ביהלומים, ושיש להם פעולות כספיות שלא תמיד עולות בקנה אחד רק עם סחר ביהלומים.
פול לנדס: זאת אומרת, אפשר למצוא גם סוחרים ביהלומים שהם משמשים לא רק כסוחרים ביהלומים.
דוד רותם: בטח, יש להם כל כך הרבה כסף מכל מיני מקומות, אז בכל פעם הם משקיעים בכל מיני מקומות, בכל מיני שיטות.
רחל גוטליב: הוא מדבר על דברים לא לגיטימיים.
פול לנדס: או שכן או שלא.
דוד רותם: השאלה, איך אנחנו תופסים אותם עם הדיווח הזה.
דוד רותם: אתה בא אלי ורוצה לקנות יהלום.
דוד רותם: אני אומר לך שהיהלום הזה שווה מיליון דולר, אבל אני מוכן למכור לך בחצי מיליון במזומן ובחצי מיליון ברישום.
דוד רותם: את חצי המיליון במזומן לא תראה בשום מקום.
שמואל מרדכי: למה האינסנטיב לעשות את זה?
דוד רותם: כי היהלום שווה 600,000 דולר.
דוד רותם: הלבנת הון זה כמו למכור כרטיס לוטו שזכה.
שמואל מרדכי: המס בענף הזה הוא כל כך נמוך, מקובל על כל השלטונות, זה לא שמישהו מעלים - יש גם מעלימים, אני לא מתייחס לזה כרגע - מי שרוצה לפעול בצורה ראויה, ובדרך כלל האנשים האלה פועלים בצורה ראויה.
שמואל מרדכי: זה המס הכי נמוך שיכול היה לשלם מישהו שיש לו הכנסה חייבת בהיקפים כאלה.
שמואל מרדכי: אז למה לעשות את זה?
דוד רותם: כי אני רוצה להיפטר מהיהלום הזה.
פול לנדס: או שאתה רוצה להיפטר מהמזומן הזה.
דוד רותם: עזוב לרגע את המזומן, אני עכשיו המוכר.
שמואל מרדכי: אין לך בעיה להיפטר מהיהלום הזה.
דוד רותם: יש לי.
דוד רותם: איך אמר לי מישהו: השוק היום על הקרשים.
דוד רותם: יהלומים שלפני שנה היו שווים מיליון דולר, שווים היום חצי מיליון דולר.
דוד רותם: תלך לבנקים, הם יגידו לך.
שמואל מרדכי: לא נכון.
שמואל מרדכי: מותר לפדות.
שמואל מרדכי: השוק די מאושש.
שמואל מרדכי: יש קטגוריה מסוימת של יהלומים שהמחיר הוא לא על הקרשים, אבל המחיר נמוך.
שמואל מרדכי: בסך הכול, היום מחירי היהלומים די דומים למחירים שלפני המשבר.
שמואל מרדכי: לצערנו, וכתבתי את זה בפרסום האחרון שלנו, מחירי יהלומי הגלם עלו כל כך גבוה שיש היום חשש לקנות את היהלומים.
שמואל מרדכי: זה צד אחד של העסק.
שמואל מרדכי: צד שני, אומר היהלומן: אם אני לא קונה, אני מחוץ לשוק.
שמואל מרדכי: אני לא חושב שהמחירים הם על הפנים, יש מחיר לכל דבר ודבר.
שמואל מרדכי: אבל גם כשהמחירים על הפנים לדירות, אם אתה נאלץ למכור דירה, לממש דירה, או לממש נכס אחר, תשקול אתה אם אתה עושה את זה או לא.
דוד רותם: יוצא מן הכלל, הנה לך אינסנטיב למה אני אמכור לך יהלום.
דוד רותם: אני חייב לבנק מיליון דולר, כי קניתי את זה דרך הבנק, והיהלום משועבד לבנק, ואני יכול למכור אותו רק ב-600,000 דולר, פירושו של דבר שאני צריך להביא מהבית 400,000 דולר.
דוד רותם: אתה מוכן לקנות ב-600,000 דולר, להכניס לבנק, ועוד 400,000 דולר לתת לי מהכיס.
דוד רותם: אני את ה-400,000 דולר האלה אשים במקום אחר, ואביא 400,000 דולר מהבית, ויצא שמכרתי את היהלום במילין דולר.
דוד רותם: הנה לך אינטנסיב.
שמואל מרדכי: צר לי, יש מעריכי יהלומים.
שמואל מרדכי: חדרי המכס על ענף היהלומים נמצאים אצלנו, אני מפקח גם עליהם.
שמואל מרדכי: יש שלושה מעריכים.
שמואל מרדכי: אם אתה נותן הפרש פערים כזה בין מחיר יהלום בשוק לבין דברים אחרים, אנשים יכולים לראות את זה, המעריכים רואים את זה, ואם אנחנו רוצים לראות הערכה נוספת- - -
דוד רותם: אני לא נותן ערך, הערך שאני נותן הוא 600,000 דולר, ה-400,000 דולר זה שחור, זה כדי שהוא לא ידע על זה.
דוד רותם: אנחנו יודעים שהיהלום שווה רק 600,000 דולר, אבל מכיוון שאני רוצה להעביר כספים לצורך מימון טרור, אני משלם עמלה על זה.
דוד רותם: אני משלם על זה, ודאי שאני משלם על זה.
דוד רותם: השאלה רק, איך הדיווח ימנע את זה.
רחל גוטליב: משטר הלבנת הון באופן כללי, דיברנו על זה בתחילת הדיון על החוקים האלה, לא בהכרח מונע את כל העסקאות הלא לגיטימיות.
רחל גוטליב: הוא יוצר חובות דיווח וכו', שיש בהן כדי להרתיע, הוא יוצר יותר שקיפות, הוא מונע מצב שבו אנשים ישרים ידווחו ואנשים לא ישרים, יהיה להם יותר קושי.
רחל גוטליב: זה מכביד, זה מאפשר אולי, במקרים של דיווחים, מידע מודיעיני שיכול להניע חקירה.
רחל גוטליב: אותו דבר אפשר להגיד על הבנקים ועל כל משטרי הדיווח של הלבנת הון.
דוד רותם: זה שונה לחלוטין, כי פה את מדברת על ענף, כמו שאמר מר מרדכי, שבקופסת נעליים אתה שם את כל הרכוש, אתה שם גם את המזומן, ואתה מעביר ממדינה למדינה במהירות הבזק.
דוד רותם: לכן פה האינסנטיב לרמות הוא הרבה יותר גדול.
רחל גוטליב: היא הנותנת.
דוד רותם: לא אמרתי שלא.
דוד רותם: השאלה רק, איך אנחנו עושים את זה בדרך הנכונה כדי שמצד אחד נסגור את העניין הזה, ומצד שני לא נדפוק את הענף.
פול לנדס: האינסנטיב לרמות זה רק פלח אחד.
פול לנדס: אני רוצה להסביר את התהליך.
פול לנדס: יכולה להיות עסקה לגיטימית של מכירת יהלום, של קניית יהלום, בסכום מסוים, ברף מסוים, והעסקה הזאת מדווחת לרשות לאיסור הלבנת הון.
פול לנדס: המידע הזה שוכב ברשות, לא נעשה אתו שום דבר.
פול לנדס: מתי במידע הזה מתחילים לעשות שימוש, או מתי המידע הזה קופץ?
פול לנדס: כאשר המידע הזה מצטלב, למשל, עם מידעים אחרים, זה יכול להיות עם בקשת משטרה, עם דיווחים בלתי רגילים, או דיווחים רגילים, של גוף פיננסי כלשהו, עם בקשת FIU - Financial Intelligence Unit, רשות מקבילה, ואז אנחנו מסתכלים על התמונה המלאה ורואים את עסקת היהלומים הזאת, שיכולה להיות עסקה לגיטימית, אבל היא עסקה שלמעשה מזומן שהופק בעבירה במדינה אירופית לצורך העניין, עם המזומן הזה נרכש יהלום, והיהלום הזה מהווה שינוי צורה של אותו מזומן.
פול לנדס: זה חלק של אותה מזימה, מאותה פלטפורמה של הלבנת הון, של שלושת השלבים של הלבנת הון.
פול לנדס: זאת אומרת, יכולה להיות גם עסקה לגיטימית ביהלומים.
פול לנדס: אם מרמים מהצרכים או מהסיבות שאדוני הזכיר, או אם מרמים לצורכי מס, זה דבר אחד, אבל הרעיון הוא כן לנסות ולהתחקות אחרי אותם כספים שהתגלגלו ועברו טרנספורמציה מסוימת.
פול לנדס: אגב, אין הבדל בעניין הזה בין הטרנספורמציה שזה עבר ליהלום לבין טרנספורמציה שזה עבר, למשל, לרכישות נדל"ן, זאת אומרת, גם פה יש שינוי של צורת הכסף.
דוד רותם: יש הבדל בשיטת העסקה.
דוד רותם: כשאני קונה נדל"ן יש דיווחים, יש רישומים וכל הדברים האלה, ביהלומים אין הדברים האלה.
שמואל מרדכי: זה לא מדויק, כי היום 90% מהפעילויות הן לא פעילויות במזומן.
שמואל מרדכי: 90% מהפעילויות הן טרנסקציה של כספים ממקום למקום, בצורה הזאת שאתה מספק את היהלומים ומקבל את העסק הזה.
דוד רותם: אם זו העסקה, לא צריך את הדיווח של היהלומן.
רחל גוטליב: במקרה כזה נכון, כי זה עובר דרך תאגיד בנקאי.
דוד רותם: אנחנו, ב-90% מהעסקאות, לא צריכים את היהלומנים, ואנחנו מטילים עליהם את כל החובות האלה בשביל ה-10%.
אברהם מיכאלי: הוא אומר שגם אם תדווח 50%, זה נותן קנה מידה למשהו.
אברהם מיכאלי: לא אכפת לו ה-50% השני.
שמואל מרדכי: אמר מר לנדס שזו היתה בקשה של היהלומנים לעשות את הדבר הזה.
שמואל מרדכי: העסק בארצות-הברית הלך וסגר עליהם.
שמואל מרדכי: לא הייתי שם, אבל ענף היהלומים היה ארבע-חמש פעמים בנסיעות לקונגרס, לסנאט ולאחרים, כדי לשכנע אותם להמשיך ולנהוג במדינת ישראל בצורה שונה ממדינות אחרות, היות ויש זיהוי מוחלט, ההעברה היא העברה ראויה, יודעים מי בא ומי נכנס.
שמואל מרדכי: היו מפגשים כאלה, עוד לא סיימנו את התהליך שם, אבל העובדה היא שהאמריקנים דחו את החלת החובות האלה על יהלומנים רשומים במדינת ישראל.
שמואל מרדכי: רוב הפעילויות הן בהעברת כספים.