GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מאיר ברקוביץ: מבחינה חקירתית החקירה הושלמה.
מאיר ברקוביץ: הדבר הזה הועבר לרשויות התביעה והוא נמצא שם.
מאיר ברקוביץ: אחד הדברים שנבדקים מבחינת הפרקליטות זאת השאלה, שכמובן יכולה לעלות והיא למה התחילו פה ומה קרה עם האחרים?
מאיר ברקוביץ: לזה צריכים לתת את הדעת לפני שמגישים את כתב האישום.
קריאה: זאת טענה אבסורדית.
דוד רותם: לא, זאת טענה נכונה.
דוד רותם: הוא מתכוון לסעד מן הצדק.
מאיר ברקוביץ: מן הסתם סנגור יטען.
מאיר ברקוביץ: אני חושב שאנחנו יכולים להתמודד עם הטענה הזאת.
מאיר ברקוביץ: אני רק אומר שלמרות שזה תיק שאם נסתכל על חומרת העבירה באופן יבש, כולל האינטרסים המוגנים והחקיקה האחרת, אז אלה תיקים שקשה מאוד לתת להם קדימות.
מאיר ברקוביץ: קדמן, בצדק, לא מניח למשטרה בדבר הזה ופונה פעם אחר פעם וזה בסדר גמור.
מאיר ברקוביץ: אמרנו שכשיהיה משהו קונקרטי שנוכל לטפל בו, אנחנו נטפל בו ונדאג שהוא לא ייסגר בגלל חוסר עניין לציבור, בגלל חוסר תיעדוף.
מאיר ברקוביץ: אבל, צריך שיהיה לנו משהו להתחיל.
מאיר ברקוביץ: אנחנו לא יכולים לפנות בשטח.
מאיר ברקוביץ: יש אלפי גורמים שצריכים את האישורים.
מאיר ברקוביץ: נקודה אחרונה, יש משהו שהכנסת יכולה לעשות.
מאיר ברקוביץ: היא עשתה זאת כמה פעמים בוועדה לזכויות הילד אבל כנראה שזה לא היה מספיק.
מאיר ברקוביץ: הגורמים שהם המעסיקים הכי גדולים של אנשים שעובדים עם ילדים, אלה גורמים רשמיים של המדינה, דהיינו, רשויות מקומיות, משרד החינוך.
מאיר ברקוביץ: אני לא אומר אף מילה מי מבקש אישורים או לא מבקש אישורים, אבל יכול להיות שכדאי שבכלים שיש לכנסת לפקח על הגופים האלה, אפשר לבדוק האם זה נעשה?
מאיר ברקוביץ: האם זה חלק מהנוהל הקבוע?
מאיר ברקוביץ: האם הם פועלים לפי הדבר הזה?
מאיר ברקוביץ: אני לא בטוח שנמצא שזה המצב.
דוד רותם: ברקו, אני רוצה להגיד לך משהו.
דוד רותם: הוועדה הזאת יכולה להחליף כמה גופים, שלא יהיה לך שום ספק.
דוד רותם: תציע לי את זה בעוד כמה מקרים ואז אני מודיע לך, אני מחליף את המשטרה, אני מחליף את הפרקליטות ואני גם יכול להחליף את בתי המשפט.
דוד רותם: זה נורא קל, אתה מבין?
דוד רותם: זה שהמדינה עוברת על החוק כבר אמרתם לי יותר מפעם אחת ואין כמעט גוף שלא עובר על החוק.
דוד רותם: השאלה היא איך אני עוצר את התופעה הזאת?
דוד רותם: אז אני יכול לקבל החלטה בוועדה לשלום הילד, לוועדה להגנה על זכויות האזרח ואיפה שאתה רוצה שנו, נו, נו זה לא בסדר.
דוד רותם: אותי לימדו שכשאתה מכניס את הבוקס הדברים פועלים.
דוד רותם: תעמידו שלושה גופים כאלה לדין ותסבירו למה אתם מעמידים רק אותם ולא את כל מיליון האחרים, ואפשר להסביר את זה ואז תיראו איך הדברים מתחילים לחלחל פנימה.
דוד רותם: אני הולך לתקן את החוק הזה.
דוד רותם: חברת הכנסת לוי, שיהיה לך ברור דבר אחד.
דוד רותם: את הולכת לכתוב עוד עמוד בספר החוקים, מורידים בגלל זה שני יערות כדי להכין נייר להדפיס את זה.
דוד רותם: עדיף להשאיר את העצים ביער מאשר להדפיס את החוק הזה כי שום דבר לא יקרה איתו.
אורלי לוי אבקסיס: אני לא מסכימה.
אורלי לוי אבקסיס: יכול שהנושא שעליו אתה מדבר יכול להוות תמרור אזהרה לאותם גופים.
אורלי לוי אבקסיס: אם, למשל, יצא חוזר מנכ"ל שיגיד לאותם גופים – אני יודעת שרוב הגופים כן מפוקחים.
אורלי לוי אבקסיס: אפשר להגיד שבצד החוק הזה יש ענישה ומי שייתפס ולא יעשה או כאשר תתעורר בעיה או שאלה משפטית, מי שייתפס יצטרך לשלם כך וכך.
אורלי לוי אבקסיס: יכול להיות שכל הגופים שאנחנו מדברים בהם ייזהרו להבא פן יתפסו.
ורד וינדמן: יותר מזה.
ורד וינדמן: במצב הקיים יש גופים שרוצים לקבל אישור כזה.
ורד וינדמן: כשהם מעסיקים מדריכים בהתנדבות או בתמורה עם ילדים, היום אין לא יכולים כי אין להם זכות לפנות למשטרה והמשטרה לא יכולה למסור להם את האינפורמציה הזאת.
דוד רותם: עוד 5 דקות זה יהיה מתוקן.
ורד וינדמן: אמרת קודם שאין משמעות להרחיבה הזאת בלי אכיפה.
ורד וינדמן: אני מסכימה שאכיפה חייבת להיות כאן ויש כאן תת אכיפה בצורה דרמטית.
ורד וינדמן: אני מוסיפה לזה את העובדה שיש היום גופים - - -
דוד רותם: את מהמועצה לשלום הילד.
דוד רותם: הבוס שלך חינוך אותנו.
דוד רותם: אני רוצה לומר לך דבר אחד, למה אתם לא מגישים תלונות?
ורד וינדמן: ברקו אמר כרגע שבין התלונות הבודדות שיש, אחת מהן מרכזית שהגיעה לפרקליטות היא שלנו.
דוד רותם: למה אחת?
ורד וינדמן: אנחנו ידענו על אחת קונקרטית ואותה הגשנו.
ורד וינדמן: אנחנו עשינו עוד דברים.
דוד רותם: אתם יכולים ללכת מחר למשטרה ולהגיד: בדקנו, יש תיאטרוני ילדים, יש תנועות נוער ומקומות כאלה וכאלה והם פועלים ללא אישור.
ורד וינדמן: אבל אנחנו לא יודעים אם הם פועלים עם אישור או לא.
דוד רותם: סליחה, אנחנו לא יודעים שיש להם אישור.
דוד רותם: ברגע שאת אומרת שאת לא יודעת אם יש להם אישור - - -
ורד וינדמן: זאת בדיוק הבקשה שלנו מהמשטרה.
ורד וינדמן: אמרנו: לכו תבדקו קייטנות, למשל.
דוד רותם: אתם לא עושים פיקוח?
רינת וייגלר: אנחנו ממשרד הרווחה.
רינת וייגלר: אנחנו עושים פיקוח על מוסדות שנמצאים בהגדרת מוסד ושהם בפיקוח המשרד או בגופים שנותנים שירות למשרד.
רינת וייגלר: יצאו חוזרי מנכ"ל, יש ועדת מעקב שעוקבת אחר היישום ועולה על הקשיים.
רינת וייגלר: יש קשיים בעיקר בכל מה שנוגע לנותני שירותים למוסדות, למשל, גופי הסעה שמסיעים ילדים למוסד.
רינת וייגלר: ברמת המשרד נעשית עבודה של מעקב ופיקוח.
רינת וייגלר: זאת עבודה לא פשוטה.
רינת וייגלר: עלתה פה הצעה של חוזרי מנכ"ל אז זה נעשה.
רינת וייגלר: גם ברמת המפקחים על המוסדות, הם יודעים שזה דבר שצריך להיבדק במסגרת הפיקוח השוטף על המוסד.
רינת וייגלר: אני רוצה להגיב להערה שנאמר כאן ושעלתה גם במספר דיונים שהתקיימו בשלבי המעקב אחר ביצוע החוק הזה - - -
דוד רותם: איפה מתבצע המעקב?
דוד רותם: בכנסת יש ועדת מעקב?
רינת וייגלר: לא.
רינת וייגלר: היו מספר ישיבות במשרד המשפטים שזימנו את הגורמים השונים מהמשרדים השונים כדי לשמוע מה הם עושים.
רינת וייגלר: אני רוצה גם לומר, שברמת המודעות של הציבור לחוק הזה, ואת זה אני רואה משיחות שאני מקיימת עם אנשים שלא במסגרת עבודתי, המודעות היא מאוד נמוכה.
רינת וייגלר: הורה לא יודע שכשהוא הולך לקייטנה או כשהוא שולח את הילד שלו לתנועת נוער בעצם אותה תנועת נוער חלה עליה החובה כבר היום וכך גם על הקייטנה.
רינת וייגלר: זאת אומרת שברמה מסוימת הציבור יכול להניע גם את זה.
רינת וייגלר: אני לא מדברת על אותו ציבור שהילדים שלו נמצאים במוסדות שלנו והם נמצאים שם כי ההורים לא יכולים לטפל.
רינת וייגלר: אנחנו מדברים על הורים שכן יכולים ומודעים.
רינת וייגלר: כשהם שולחים לקייטנה הם יכולים לשאול את השאלה: האם ביקשתם אישור לפי החוק?
דוד רותם: היית בתנועת נוער?
רינת וייגלר: הייתי בתנועת נוער.
דוד רותם: אני יודע דבר מאוד פשוט.
דוד רותם: הקומונר מארגן טיול של יומיים.
דוד רותם: הוא מרים טלפון ל-3 חברות ושואל מה המחיר והוא סוגר עם אחת מהן.
דוד רותם: אני רוצה לראות אותי אומר לילדים שלי: דיברתי עם הקומונר, הוא לא ביקש אישור אז אתם לא יוצאים לטיול.
דוד רותם: אני מפסיק לבקש אישורים ואני מפסיק לדבר עם הקומונר.
רינת וייגלר: זה נכון שזה לא בא להחליף את המשטרה ולא את גורמי האכיפה האחרים, אבל אני אומרת שיש פה מספר צדדים.
רינת וייגלר: ברגע שאתה מודע – אם אני שולחת את הילד שלי לקייטנה למה שאני - - -
דוד רותם: מנהל קייטנה צריך לקבל אישור?
ציון שבת: כן.
ציון שבת: הוא צריך לקבל אישור ממשרד החינוך.
דוד רותם: למה אתם לא קובעים שמשרד החינוך לא ייתן אישור לניהול קייטנה אלא אם כן - - -
ציון שבת: הוא לא נותן, זה קיים.
דוד רותם: אם כך, בקייטנה אני לא צריך לשאול.
ציון שבת: בקייטנה אתה לא צריך לשאול.
ציון שבת: זה קיים בחוק רישוי קייטנות וגם מבצעים את זה בפועל ועושים פיקוח ובקרה במהלך הקייטנה, שיש את כל האישורים הנדרשים.
ציון שבת: כנ"ל לגבי הסעות.
ציון שבת: בחוזר מנכ"ל של משרד החינוך מופיע הסעיף הזה, הוא מטופל ויש יחידת פיקוח ובקרה שתופסים הסעות של תלמידים, בטיולים או בהסעות בתי ספר, לבדוק את העניין הזה.
ציון שבת: כנ"ל לעובדי הוראה.
ציון שבת: בגדול, במערכות הגדולות שלנו, אנחנו מטפלים - - -
דוד רותם: במכרז שלכם, שנעשה אחת ל-5 שנים לגבי הסעת תלמידים, אז בודקים את זה פעם אחת כשבודקים את המכרז - - -
ציון שבת: אין לנו מכרזים להסעות.
ציון שבת: זה מכרז מסגרת של הרשויות המקומיות.
קריאה: אין התקשרות בגינו.
דוד רותם: אז אין התקשרות, יש בין הרשות המקומית לבין המסיע.
דוד רותם: אני מודיע לכם שבודקים את זה פעם אחת.
ציון שבת: יש יחידת פיקוח ובקרה שעוצרים נהגים בדרך כדי לבדוק את גיל האוטובוס, הנהג, אישור העסקה, אישור עבריינות מין וכל מה שכתוב באותן הנחיות בחוזר מנכ"ל.
דוד רותם: הנהג צריך להחזיק את האישור בכיס?
ציון שבת: זה לא משנה.
ציון שבת: אותו בקר מביא את הנתון הזה מהחברה שקיבלה את אישור ההעסקה ועשתה את ההסדר עם הרשות המקומית.
ציון שבת: הרי זאת המטרה של הפיקוח.
דוד רותם: כמה מפקחים יש במחלקה הזאת?
ציון שבת: אין לי את הנתון אבל אני יכול לבדוק.
דוד רותם: תבדוק כמה מפקחים יש ותגיד לי כמה אוטובוסים הם עצרו בשנה האחרונה מאז שהחוק נכנס והאם הם בכלל אי-פעם תפסו אנשים כאלה?
דוד רותם: אני יודע על מקרה ספציפי, שאני הייתי צריך לפטר נהג משום שהוא היה עבריין מין.
ציון שבת: אני בטוח, אדוני, שגם אם אני אצא החוצה מהבניין הזה ואעצור בדרך, אני אמצא גם כן.
ציון שבת: הפיקוח והבקרה הוא באחוזים.
ציון שבת: למשל, אני מתעסק גם בנושא של הטיולים.
ציון שבת: יש לי 15 פקחים.
ציון שבת: אנחנו בודקים 15% בערך מכמות הטיולים במדינת ישראל, שבהם משתמשים כ-150,000 ילדים.
ציון שבת: באותו טופס בדיקה בודקים את הנהג שהסיע.
ציון שבת: אם תפסנו, תפסנו ואם לא, אז לא.
ציון שבת: אנחנו בודקים המון.
דוד רותם: עוד הערות לחוק.
ורד וינדמן: הערה לנוסח.
ורד וינדמן: צריך להוסיף גם אופציה של אבחון קטינים.
ורד וינדמן: אין שום סיבה שזה לא יהיה.
דוד רותם: מה אומר משרד המשפטים?
דוד רותם: אז תוסיפו את זה.
ענבר יחזקאלי-בליליוס: אמנם זה לא בתיקון הזה אבל אם מדברים על אנשים עם מוגבלות שכלית, בעיניי ראוי לדבר גם על אנשים בעלי מוגבלות נפשית.
ענבר יחזקאלי-בליליוס: הם גם חשופים מאוד לעבירות מין.
ענבר יחזקאלי-בליליוס: אני יודעת.
ענבר יחזקאלי-בליליוס: זה לא בתיקון הזה, אבל אם מדברים על הערות ואמרתם שתרשמו ואחר-כך תעברו עליהם, אז לגבי המוסדות של אנשים עם מוגבלות, בהחלט ראוי שיהיו גם אנשים עם מוגבלות נפשית.
ציון שבת: אני רוצה להעלות סוגיה שעליה דיברה עורכת הדין וינדמן, בכל הקטע של הדרישה הזאת.
ציון שבת: אנחנו כגוף ממשלתי גדול, צריך למצוא את הפיתרון הטכני.
ציון שבת: זה שאומרים פה כספת וירטואלית, היא לא נגישה לכל אותם גופים גדולים שעוסקים וצריך למצוא את הפיתרונות כדי שאותן תנועות נוער וכל אותן מערכות יוכלו לעשות את זה בצורה מסודרת כי זה מאסות של דרישות.
מאיר ברקוביץ: אין שום בעיה בנושא הזה.
דוד רותם: אם מגישים בקשה, הם מקבלים.
דוד רותם: אם אתם רוצים לקבל את זה אונליין יש בעיה כי צריך לתקן את המחשב של המשטרה, חסר שם - - -
מאיר ברקוביץ: ממש לא, אין שום בעיה כזאת מול הגופים הגדולים וכך זה עובד גם היום.
מאיר ברקוביץ: הם לא צריכים אותנו, הם שולחים ומקבלים את התשובות.
מאיר ברקוביץ: אין שום בעיה כזאת.
מאיר ברקוביץ: אם יש גוף גדול שצריך להסדיר את זה, יש איזו פרוצדורה מסוימת שעושים אותה וזאת בכלל לא בעיה.
קריאה: כאחד הגופים האלה, אני יכול להודות שהקשר עם המשטרה היום הוא טוב מאוד בהקשר הזה וזה עובד טוב מאוד.
דוד רותם: מי בעד החוק?
דוד רותם: תודה, שתי ההצעות עברו פה אחד.
דוד רותם: אנחנו מאחדים את ההצעות והם יעלו כהצעה אחת.
דוד רותם: על סדר היום מעקב אחר יישום חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – נתוני תקשורת), התשס"ח-2007.
אלעזר כהנא: אנחנו העברנו לוועדה את הדיווח לגבי שנת הפעילות הראשונה של החוק, היקפי הפעילות כפי שהחוק מחייב אותנו והבוקר הגשנו לבקשת יושב ראש הוועדה עוד השלמות ופירוט של הנתונים שבאמת מלמדים קצת יותר על תכני העשייה.
דוד רותם: מכיוון שאמרת משפט, כיושב ראש הוועדה אני יכול לומר לך שהמכתב שצירפתם הבוקר לא אומר כלום.
אלעזר כהנא: יכול להיות שאפשר גם לנסות להשלים בעל פה.
אלעזר כהנא: קיבלנו את המכתב של אדוני ביום ראשון אחרי הצהרים וזה מה שהספקנו להכין עד עכשיו.
אלעזר כהנא: אם צריך עוד, אנחנו נשלים ונדווח לוועדה ונעדכן ככל הנדרש.
אלעזר כהנא: ככל שאפשר, כל נתון שאפשר לשים עליו יד, אנחנו יכולים להמציא אותו.
אלעזר כהנא: חשוב לי לומר בשלב הזה שצריך לדעת שמאחורי הנתונים היבשים האלה עומדת עשייה מאוד מאוד נרחבת, רחבה ויסודית של המשטרה מבחינה זאת שהמשטרה הקימה גוף שהוקם כ-סיגינט שמרכז את הטיפול בנושאים האלה.
אלעזר כהנא: אנחנו היום נמצאים במקום אחר בתחום נתוני התקשורת, במקום אחר בו היינו פעם.
אלעזר כהנא: לפני שהחוק הזה חוקק, לא היה לנו מושג אמיתי, לפחות נתוני משטרה, כמה בקשות לנתוני תקשורת אנחנו מגישים, באיזה נושאים, כמה מקרים דחופים יש לאיזה נושאים, לא היו דיווחים, לא היו בקרות, לא היו בדיקות, אבל היום הנושא הזה מפוקח ומבוקר ונספר.
אלעזר כהנא: במהלך השנה הראשונה של הפעלת החוק, עוד בתקופה לפני שהחוקר נכנס לתוקף וגם במהלך השנה הראשונה, ולמעשה עד היום, אנחנו כל הזמן הולכים ומפתחים עוד ועוד מערכות פיקוח ובקרה.
אלעזר כהנא: גם למשל הנתונים המדווחים, חלק מהנתונים היו בהתחלה בבדיקה ידנית.
אלעזר כהנא: נכון להיום הנתונים מדווחים ונספרים במערכת ממוחשבת, כך שהדיווחים לשנים הבאות ייעשו הרבה יותר בקלות וגם יכול להיות שיהיו יותר מפורטים.
אלעזר כהנא: היום הפניות לחברות התקשורת, בניגוד למה שהיה פעם, מרוכזות כולן תחת מטה אחד, תחת מוקד אחד מוגדר, ולא כפי שהיה בעבר כאשר כל חוקר יכול היה לפנות לחברה בכל זמן נתון, בלי שאיש יודע על כך ולא יודע מה בעצם הוא ביקש ולמה.
אלעזר כהנא: אני אומר במאמר מוסגר שלמרות שהדוח הזה לא מראה את הנתונים האלה, כיוון שאנחנו לא יודעים למדוד לגבי השנה לפני שהחוק נכנס לתוקף, אבל אין ספק שיש גידול בעשייה.
אלעזר כהנא: אנחנו פועלים בו יותר ויש לזה הרבה מאוד הסברים.
אלעזר כהנא: ראשית, כמובן המודעות, שנית, ככל שאמצעי התקשורת במדינת ישראל ובכלל בעולם תופסים יותר ויותר מקום אצל כולנו בחיי היום יום, זה מחייב שגם רשויות אכיפת החוק ייקחו בחשבון את המרכיב הזה במסגרת פעילות האכיפה שלהם.
אלעזר כהנא: עוד נתון שאני אומר בשלב הזה וחשוב לומר אותו לעניין הקמת המאגר, שהוא היה אחד הדברים החשובים לנו בחוק הזה.
אלעזר כהנא: אנחנו משקיעים הרבה מאוד מאמץ בנושא הקמת המאגר.
אלעזר כהנא: נכון למועד הדיווח, המאגר לא היה קיים.
אלעזר כהנא: מאז מועד הדיווח ועד היום אנחנו בשלבים שכבר מקבלים מהחברות חלק מהקבצים.
אלעזר כהנא: חלק מהקבצים אנחנו מסוגלים היום להעלות על איזשהו מאגר ראשוני ניסיוני לבדיקות וזה הדבר הראשון בתחום הזה שעובד כעת.
אלעזר כהנא: אני מניח שלקראת הדיווח הבא, בקיץ הקרוב, נוכל לדווח גם על נושא המאגר.
אלעזר כהנא: אני חושב שלפחות לשלב הפתיחה, אני מקווה שהדברים האלה מספיקים, אלא אם כן לוועדה יש שאלות נקודתיות.
דוד רותם: מצ"ח.
חי בראון: אדוני, אנחנו העברנו דוח שמתייחס לשנה הרלוונטית כאשר למעשה מנינו וחילקנו את אותם נתונים על פי אותו חוק.
חי בראון: מאחר שזאת הפעם הראשונה בה נדרשנו לתת את הנתונים, היו נתונים מסוימים שלא אגרנו אצלנו וגם ציינו זאת.
חי בראון: לא הרבה נתונים אבל יש סוג מסוים של נתונים שלא אגרנו, כמו לדוגמה ציון מספר פעמים בהם דן בית משפט בצו או לחילופין פרק הזמן לו התבקשו הצווים.
חי בראון: יתר הנתונים כמובן אספנו והעברנו אותם.
חי בראון: אם יש שאלות, אני אשמח לענות.
דוד רותם: השאלה היא למה אין לכם תיעוד לדברים האלה.
חי בראון: קשה לי לתת לך תשובה טובה, אבל מה שכן אני אדע לומר לך זה שמיד לאחר שהעברנו את הנתונים, הפצנו הנחיה בקרב יחידת מצ"ח, הנחיה מאוד מסודרת שהיא בהלימה מוחלטת לחוק.
חי בראון: למעשה היום במדור אחד שלנו אנחנו אוגרים את כל הנתונים הרלוונטיים על מנת שבפעם הבאה שנצטרך להפיק את הדוח, יהיו לנו כל הנתונים הנדרשים.
דוד רותם: רדפנו אחריכם די הרבה כדי לקבל את הדברים האלה, וזה לא מקובל.
דוד רותם: מילא, משטרת ישראל, אני עוד מבין, אבל מצ"ח, לא.
דוד רותם: אתה יכול לומר לי בכמה עליתם בבקשות שלכם לעומת מה שהיה לפני החוק, באחוזים?
חי בראון: לפני החוק אנחנו לא ספרנו את כמות הבקשות, כך שאנחנו לא יודעים היום לעשות את הבדיקה הזאת בכמה עלינו או בכמה ירדנו.
חי בראון: אני סבור, גם לפי איך שאנחנו מתנהלים, שעלינו בצורה לא מבוטלת, אבל לתת נתון מספרי, אני לא יודע לתת.
דוד רותם: תם יודע כמה שילמתם?
דוד רותם: 250 אלף שקלים.
חי בראון: כ-250 אלף שקלים.
דוד רותם: זה מה ששילמתם, למי?
חי בראון: לחברות התקשורת.
דוד רותם: בקיצור, אני מבין שלא צריך יותר לדבר בפלאפון, חברות התקשורת תדברנה על רווחים רק ממה שאתם דורשים.
דוד רותם: זה מספיק.
דוד רותם: גם אצלכם, משטרת ישראל, כמה אתם משלמים לשנה היום לחברות?
אנה בן מרדכי: אני רוצה להוסיף לדברים של אלעזר.
אנה בן מרדכי: החוק נוגע בכמה היבטים כאשר ההיבט הראשון הוא המאגר שעדיין לא הושלם ולא נמסר בכל החברות לפחות.
אנה בן מרדכי: כנ"ל לגבי המאגרים וכמובן ההסדר הכספי, מה שאדוני שאל, החוק קבע שיהיה הסדר כספי שתקבע ועדה בין משרדית.
אנה בן מרדכי: נכון לשנתיים אחרי החוק, לא הוסדר הסדר כספי והמשטרה משלמת כ-16 מיליון שקלים בשנה לחברות התקשורת בחתכים שונים, לכל חברה על פי העלויות שהיא קובעת והתעריפים לכל סוג של נתון.
דוד רותם: לא לפי העלויות אלא לפי התעריפים.
אנה בן מרדכי: לפי התעריפים שכל חברה קובעת כתשלום עבור נתון.
אנה בן מרדכי: אני רוצה לציין שכל נתון שיכול להיות למשל בעלות על טלפון, יכול לקפוץ במאות ועשרות אחוזים בין חברה לחברה.
אנה בן מרדכי: מדובר בנתון של בעלות שהוא זהה.
דוד רותם: אתם הגשתם כ-10,000 בקשות.
דוד רותם: 9,603 בקשות.
דוד רותם: שילמתם על זה 16 מיליון שקלים?
קריאה: לא, 12 מיליון שקלים.
אלעזר כהנא: זה תלוי לאיזה שנה.
דוד רותם: בשנה האחרונה.
אלעזר כהנא: אנחנו סופרים שנות עבודה.
אלעזר כהנא: שנת 2008 למיטב ידיעתי, הסכום הוא 11 וחצי מיליון שקלים.
אלעזר כהנא: שנת 2009, סדר גודל של 14 וחצי מיליון שקלים.
דוד רותם: ביקשתם 10,000 בקשות בערך?
דוד רותם: פירושו של דבר, זה 1,500 שקלים לבקשה לכל צו?
אשר דיבה: מבחינתנו תלוי מה הבקשה.
אשר דיבה: אני לא יודע מה זה התמחור הזה של 1,500 שקלים.
דוד רותם: אתה יכול לומר לי את התמחור שלכם לבקשות המשטרה?
דוד רותם: <
אשר דיבה: תלוי בבקשה ותלוי בנתונים.
שירן דור: יש תעריפון.
שירן דור: לכל צו יש סעיפים מדויקים, מה ביקשו ומה העלות.
דוד רותם: יש לכם תעריפון?
דוד רותם: אפשר לקבל אותו?
אשר דיבה: אפשר לבקש שישלחו.
דוד רותם: אני מבקש שישלחו לי כי זה דבר שאני לא מבין.
דוד רותם: גם אם אני מדבר על 10,000 בקשות הכי מסובכות בעולם, כמה עובדים שלכם עובדים על הדבר הזה?
שירן דור: הצוות מורכב מארבעה אנשים.
דוד רותם: 16 מיליון שקלים לארבעה אנשים, זה קרוב למיליון שקלים לחודש.
שירן דור: לפי הנתונים שלנו, המשטרה שילמה 5 מיליון שקלים בשנת 2009.
דוד רותם: השאלה עבור כמה בקשות היא שילמה את הסכום הזה.
דוד רותם: הם בסך הכל ביקשו 9,600 בקשות.
דוד רותם: אם הם שילמו לכם, חצי הוא שלכם.
דוד רותם: אנחנו עדיין מגיעים לסכומי עתק שאני פשוט לא מסוגל להבין אותם.
דוד רותם: אני הייתי מציע להם לקחת ארבעה שוטרים, לגייס אותם ושהם יעבדו אצלכם וזה לא יעלה אפילו לא 10 אחוזים מהמחיר הזה.
אנה בן מרדכי: אני רוצה לציין שעלות של שוטר לשנה היא 120 אלף שקלים.
דוד רותם: זה כשהוא בדרגת רב פקד.
אשר דיבה: להוציא את הנתונים האלה, זה לא מסתכם באנשים אלא אלה מערכות, זה לאגור את הנתונים ולשמור אותם.
אשר דיבה: לשלוף אותם מהמערכות האלה, זאת לא פעולה פשוטה.
דוד רותם: מי כאן ממשרד התקשורת?
אסף כהן: אני.
דוד רותם: אדוני, על פי החוק שר התקשורת היה אמור, בהתייעצות עם השר לביטחון פנים, לקבוע את התעריפים.
דוד רותם: אני רוצה לדעת מה עשיתם מאז החוק הזה נכנס לתוקפו ואתם שומעים את המחירים ויודעים עליהם לא מהיום.
אסף כהן: אנחנו קודם כל פנינו גם לגורמי הביטחון וגם לחברות כדי לקבל את הנתונים, כל אחד מהצד שלו - מהצד של גורמי הביטחון, כמה בקשות הם ביקשו ואיזה סכומים הם שילמו ומהצד של חברות התקשורת את הדבר ההפוך.
אסף כהן: קיבלנו מחירונים, בעצם את המחירים עבור כל שירות מכל אחת מחברות התקשורת.
אסף כהן: הנתונים שיש בידיי הם קצת אחרים.
אסף כהן: זאת אומרת, מבחינת היקף הבקשות כאשר לא מדובר ב-10,000 בקשות אלא ביותר.
אסף כהן: יכול להיות שבקשה אחת כוללת מספר שירותים ולכן המחיר הוא לא ממוצע של 1,500 שקלים.
דוד רותם: בוא נלך לנתונים שלך.
דוד רותם: אלה לא 10,000 בקשות אלא אלה 20 אלף בקשות.
אסף כהן: אני אסביר.
אסף כהן: מה שהסתבר לנו, הסתבר לנו שהשירותים גם לא מוגדרים באופן אחיד בכל אחת מהחברות.
אסף כהן: כל אחת מהחברות, יש לה סוג שירות אחר שהיא נותנת לאותה בקשה ויש גם מחירים ודיפרנציאציה מאוד מאוד גדולה במחירים בין החברות לגבי השירותים השונים.
אסף כהן: אנחנו ביקשנו מהחברות שיעבירו לנו את תמחור השירותים על פי הבנתם, איך הן מבינות את העלויות.
אסף כהן: קיבלנו נתונים שעל פי גישת החברות ההכנסות שיש להן באספקת הנתונים, לבקשתם של גורמי הביטחון, הן פחות או יותר - קצת יותר אבל לא הרבה מאוד יותר - יותר מאשר העלויות שנגרמות להן, אבל לא בהבדלים גדולים.
אסף כהן: השאלה מה הן העלויות.
אסף כהן: כאן יש שאלה של גישה, מה הן העלויות שחברות התקשורת צריכות לקבל כיסוי עליהן.
אסף כהן: בדוחות שהגישו חברות התקשורת, הן התייחסו בעצם לכלל העלויות.
אסף כהן: אם צריך זמן מחשב, מה החלק היחסי בזמן מחשב וזה לא רק כוח אדם, ואם צריך מהנדס שיוציא נתונים, כמה עולה לשלם למהנדס וכולי.
אסף כהן: כך הם בנו את התחשיב שלהן.
דוד רותם: כאשר אתה מדבר על מחשב, למה אתה מתכוון?
דוד רותם: זמן מחשב או כמה עולה המחשב?
אסף כהן: כן, אבל זמן מחשב, אם אתה לוקח את כל העלויות שכרוכות, או כמה עלה לשים את המחשב, ואת הבניין לבנות כדי לאכסן את המחשב, החלק היחסי.
דוד רותם: כמה הן כבר הורידו במס הכנסה בפחת, גם את זה אמרו לכם?
אסף כהן: אחד מגורמי הביטחון הוא מס הכנסה.
אסף כהן: אני מבקש להסביר את הגישה.
אסף כהן: אנחנו קיימנו מספר פגישות, גם עם חברות, גם עם בעיקר המשטרה כגורם הדומיננטי ועם המשרד לביטחון פנים כדי לראות איך מגיעים בסופו של דבר לפתרון.
אסף כהן: לגישתנו, לקבוע פתרון באופן שבו ייקבע מחיר ספציפי פר שירות, מאוד מורכב, לא כל כך יעיל כי יש כאן הרבה שירותים שונים ואתה צריך גם לקבוע לכל שירות את ה-SLA שלו, איך בדיוק הוא ניתן וכולי.
אסף כהן: לכן אנחנו הצענו ללכת למודל אחר, למודל שבו המשטרה תקבל סל שירותים מכל אחת מחברות התקשורת ויהיה מחיר לאותו סל שירותים.
אסף כהן: אז אנחנו גם יוצאים מהעניין שבאמת כל חברה יש לה שירות שונה וכדומה.
אסף כהן: יהיה איזשהו סל שירותים.
אסף כהן: הגישה הזאת נראית גם למשטרה וגם לחברות התקשורת ועכשיו הבעיה השנייה היא באמת איך אתה קובע את העלות.
אסף כהן: אנחנו הצבנו גישה לפיה העלות צריכה ללכת על פי מה שנקרא עלויות נמנעות.
אסף כהן: זאת אומרת, צריך לשאול את השאלה נניח שמחר בבוקר חברות התקשורת לא נדרשות---
דוד רותם: סלח לי, עם מי אתם יושבים?
דוד רותם: בשעות הפנאי שלי אני גם מנהל בוררויות כי ממשכורת של חבר כנסת קשה להתפרנס.
דוד רותם: אני גם מנהל בוררויות.
דוד רותם: אני יכול לעשות לכם את הבוררות הזאת בישיבה אחת של שלוש שעות ולגמור את הסיפור, רק תאמרו לי עם מי אתם יושבים.
אסף כהן: אנחנו יושבים עם המשטרה ועם חברות התקשורת.
דוד רותם: עזוב את המשטרה.
אסף כהן: חברות התקשורת.
דוד רותם: עם מי אתם יושבים בחברות התקשורת?
אסף כהן: עם סמנכ"לי הרגולציה אשר מביאים את האנשים הרלוונטיים.
דוד רותם: אתם צריכים לשבת עם אנשי הכספים.
דוד רותם: למה רגולציה?
דוד רותם: אני צריך לדבר עם האנשים שמבינים בכספים.
דוד רותם: צריך לדבר עם אנשי הכסף ואנשי הפרסום.
אסף כהן: כיוון שאנחנו גוף רגולטורי, באופן טבעי אנחנו יושבים אתם.
דוד רותם: ראיתי שנכנס לכאן קודם עיתונאי והוא יכול לפרסם מחר בתקשורת שחברות הסלולר גובות 15 מיליון שקלים ממשטרת ישראל כדי להציל חיי אדם וכדי למנוע עבירות, זה ייקח אחר כך 18 שבועות של קמפיין פרסום כדי להוציא להם את זה מהראש.
דוד רותם: צריך לדבר עם שלושתם.
אסף כהן: גישת העלויות הנמנעות אומרת שנניח מחר בבוקר החברות לא צריכות לספק את השירותים הללו לגורמי הביטחון.
אסף כהן: כמה כסף הן חוסכות.
אסף כהן: הגישה הזאת כמובן מביאה לעלויות יותר נמוכות מאשר אם אתה לוקח גם את החלק במחשב שממילא קיים וכדומה.
אסף כהן: זאת הגישה שאנחנו הצגנו.
אסף כהן: למחר נקבעו פגישות עם החברות.
אסף כהן: הפגישות נקבעו לפני שידענו על קיום ישיבת הוועדה.
דוד רותם: אתם זוכרים שאתם מדינת ישראל?
דוד רותם: אתם זוכרים שהם מקבלים מכם משאב שהוא משאב של המדינה ולא של אף אחד אחר?
דוד רותם: לכן מדינת ישראל יכולה לומר להן שזה חלק מהתנאים שהיא דורשת, שהן גם ישתפו פעולה כדי למנוע עבירות או כדי להציל חיי אדם ונפש.
דוד רותם: זה לא הכל כסף.
אסף כהן: בוא נפריד בין השירותים שהם מספקים כדי להציל חיי אדם וכדומה, אבל זה המשטרה וגורמי הביטחון יאמרו יותר טוב ממני מהי רמת שיתוף הפעולה שהם מקבלים מהחברות, לבין השאלה לגבי הכסף.
אסף כהן: אנחנו בהחלט הבנו שהגישה שהוצגה על ידי הכנסת, גם בחקיקת החוק, היא שבאמת גורמי הביטחון צריכים לקבל יחס מיוחד גם במישור הכספי מחברות התקשורת.
אסף כהן: היו הרי יכולים לומר שחברות התקשרות יספקו את זה חינם אין כסף לגורמי הביטחון, אבל אמרו: לא, נלך על בסיס עלויות.
אסף כהן: ההבנה שלנו במשרד התקשורת, כאשר מדברים על בסיס עלויות, זה ללכת לגישה, גישת עלויות, שהיא יותר נמוכה מאשר הגישה שמדברת על כיסוי כלל העלויות שנגרמות לחברות.
ניצן הורוביץ: השאלה איך אתה מגדיר עלויות.
אסף כהן: נכון.
אסף כהן: לכן אני אומר שהגישה שלנו היא גישה שבאמת מקטינה את היקף העלויות.
דוד רותם: זה מה ששאלתי אבל הם לא הבינו את השאלה שלי.
אסף כהן: אם לא עניתי על השאלה, אני מוכן לחזור על הדברים.
דוד רותם: אני שאלתי שאלה כדי להבין משהו, אבל או שאתם לא הבנתם את השאלה או שאני לא הבנתי את התשובה.
אסף כהן: אני יכול לנסות שוב.
דוד רותם: אני אומר לך מה קשה לי להבין.
דוד רותם: נתנו סמכות למשרד התקשורת לקבוע את התעריפים בידיעה שמשרד התקשורת מכיר את המטריה והוא יודע בדיוק כמה זה עולה וכמה זה דרוש לרשויות הביטחון.
דוד רותם: אתם נותנים לי כאן ניתוח מחירים שתאמין לי, אם אני הייתי עורך הדין של חברות התקשורת, הייתי עושה את זה בדיוק אותו הדבר והייתם מגיעים לסכומי עתק.
דוד רותם: בסופו של דבר זה לא כמה עלה להם המחשב כי אתם גם לא תבדקו כמה הם הורידו עליו בפחת וכמה כבר המדינה שילמה להם על המחשב הזה.
דוד רותם: השאלה הנכונה היא כמה זה עולה להם לתת לי את השירות.
דוד רותם: כל דבר אחר הוא לא חשוב כי את המחשב הם קנו והם יחזיקו אותו ממילא כדי לשלוח לי את החשבון בסוף החודש ואת הבניין הם בנו כדי להחזיק את המשרדים שלהם.
דוד רותם: העלות האמיתית, נקודה, סוף פסוק, וארבעה אנשים, תאמין לי שאני מוכן לתת להם מחר בבוקר ארבעה אנשים שיעשו את כל העבודה בשביל מערכות הביטחון ולבדוק כמה זה יעלה.
אסף כהן: אני חושב שבעניין הזה אין מחלוקת בינינו.
אסף כהן: כאשר אני מדבר על גישת עלויות, אני מדבר על מה שאדוני מדבר.
אסף כהן: כאמור, למחר נקבע דיון עם כל החברות ועם המשטרה.
אסף כהן: שוב, הדיון נקבע לפני שידענו על קיום הדיון כאן היום, אבל יצאה סמיכות נוחה.
אסף כהן: אנחנו ננסה להגיע למשהו סביר.
אסף כהן: נראה איך נתקדם מחר.
אסף כהן: זה מה שאני יכול לומר כרגע.
דוד רותם: יש כאן מישהו שקוראים לו יעקב זכאי, סמנכ"ל ומנהל רגולציה וקשרי ממשל בחברת פרטנר?
אלישע בובמלט: לא.
אלישע בובמלט: אני מהלשכה המשפטית.
דוד רותם: מה זה עוזר לי?
דוד רותם: אני רציתי אותו כי אמרו לי שאתו אפשר לגמור עסקים.
ניצן הורוביץ: אני מצטרף לדברי היושב ראש.
ניצן הורוביץ: העלויות האלה נראות מוגזמות בלשון המעטה, בטח על דברים כאלה.
ניצן הורוביץ: רציתי להעלות עוד נקודה לגבי המהות של החוק ולא רק עלויות הבקשות או ההיתרים.
ניצן הורוביץ: אני רוצה להתייחס לכמה נקודות.
ניצן הורוביץ: קודם כל, ממה שאנחנו רואים, אמנם רק חלק מחברות התקשורת מסרו נתונים, אבל אנחנו רואים – והדברים האלה מופנים למשטרה – עלייה גדולה של בקשות או מספר היתרים ללא צו שיפוטי.
ניצן הורוביץ: אתם הרי מבינים שזה חוק רגיש.
דוד רותם: ניצן, תשים לב, גם אני קראתי את המכתב של סלקום אבל צריך לדייק בעובדות.
דוד רותם: תראה בכמה עלה האחוז.