GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גד סואן: עשינו חשבון לפני מספר שנים שסך כל ההוצאות על פרסום בעיתונים לחברות הציבוריות זה עניין של עשרות מיליוני שקלים.
דוד רותם: יש לי עם זה קושי.
דוד רותם: אני לא מבין מה הבעיה חוץ מאשר לחסוך כסף.
מרים אילני: זאת הבעיה היחידה.
מרים אילני: בכל המקרים שיש הוראות מסוימות לעניין פרסום של תקנות של אסיפה כללית שחלות עליהן תקנות כתבי הצבעה הנוסח אומר שרק אם חל על זה סעיף 87 לחוק החברות.
מרים אילני: לפי התקנות יש פטור מהתחולה כשלבעל השליטה יש רוב באסיפה.
מרים אילני: הבהרנו בנוסח שרק כאשר התקנות חלות יש חובה לפרסם באופן מיוחד.
דוד רותם: אין ספק שעמוד בעיתון "מקור ראשון" לא עולה כמו עמוד ב"גלובס", לכן מפרסמים את זה בעיתונים האלה.
דוד רותם: אף אחד לא רוצה שיראו את זה.
דוד רותם: מעניין אותי לדעת אם יש פה עניין של עלות תועלת.
גד סואן: בוודאי, כי אחרת לא היו באים ומבקשים מאיתנו.
דוד רותם: יכול להיות שיש סיבות אחרות.
דוד רותם: האם אתם יכולים לבדוק עלויות?
מרים אילני: נבדוק.
דוד רותם: תבדקו כמה עולה לפרסם בעיתון כמו "מקור ראשון".
שיראל גוטמן-עמירה: אנחנו לא רוצים לעודד פרסום בעיתונים שהם לא כלכליים.
דוד רותם: זה שאתם לא רוצים לעודד זה בסדר, אבל מכיוון שלא מנעתם לפרסם את זה תבואו ותגידו שצריך לפרסם את זה באחד מעיתוני הערב.
שיראל גוטמן-עמירה: אם תברר בעיתונים הכלכליים אם הם רואים בזה קיטון בהכנסות הם יענו לך שכן.
דוד רותם: יכול בהחלט להיות, כי יכול להיות שיש הסדרים בין עיתונים.
דוד רותם: גם זה יכול להיות.
מרים אילני: אנחנו נבדוק את העלות בעיתון כלכלי ובעיתון לא כלכלי.
דוד רותם: למה אני צריך בעיתון כלכלי?
מרים אילני: אין חובה.
מרים אילני: הייתה בקשה לבטל לגמרי.
מרים אילני: לא הסכמנו, כי אנחנו חושבים שיש תועלת בזה שאדם מדפדף ורואה את המודעה העיקרית שאומרת שיש אסיפה כללית וזה סדר היום שלה.
מרים אילני: מבחינתנו זה העיקר.
מרים אילני: ברגע שיש סדר יום אתה יודע אם זה מעניין אותך להתעמק בזה או לא.
מרים אילני: תמצית ההחלטה לא צריכה להופיע בעיתון.
מרים אילני: אני לא רואה בזה חשיבות.
דוד רותם: כמה יכולה לחסוך תמצית ההחלטה?
שיראל גוטמן-עמירה: מדובר בחיסכון משמעותי.
שיראל גוטמן-עמירה: 2.
שיראל גוטמן-עמירה: תקנות החברות (הקלות בעסקאות עם בעלי עניין) (תיקון), התש"ע-2009
מרים אילני: התקנות הבאות זה תיקון לתקנות החברות (הקלות בעסקאות עם בעלי עניין).
מרים אילני: חוק החברות קובע שעסקה בין חברה ציבורית לבעל השליטה, עסקה חריגה או עסקה של שכר בין חברה ציבורית לבעל השליטה בה או קרובו וכן עסקה אחרת שלאדם אחר יש עניין אישי בה, טעונה אישור של ועדת ביקורת הדירקטוריון והאסיפה הכללית.
מרים אילני: באסיפה הכללית צריך רוב של שליש מקרב אלה שאין להם עניין אישי בהצבעה.
מרים אילני: החוק אומר שאם אין למעלה מאחוז שהתנגד מכלל בעלי המניות בחברה, העסקה עוברת.
מרים אילני: נתקלנו בהקשר של עסקאות של חברת חשמל שבהן המיעוט מקרב הציבור זניח, שזה 0.15%.
מרים אילני: גם אם נכנס את האסיפה בעל השליטה יעביר את ההחלטה, לכן אין טעם בכינוס של האסיפה.
מרים אילני: יש עוד מקרים בחוק החברות שייתכן שבהם אין טעם בכינוס האסיפה כי לבעל השליטה יש שליטה בהחלטה והוא שולט בכלל ההכרעה.
מרים אילני: יש חשיבות לעצם קיום האסיפה במקרים רבים כדי לשמוע את המיעוט.
מרים אילני: אנחנו לא אומרים שבכל פעם שבעל השליטה שולט בהחלטה אנחנו מוותרים על אסיפה כללית.
מרים אילני: במקרה הספציפי הזה אנחנו חושבים שאין חשיבות לעמדה של המיעוט באסיפה ויש מקום לתת את ההקלה הזאת.
אייל נייגר: המקרה ברור.
אייל נייגר: ההצעה פה משקפת עלות תועלת.
אייל נייגר: נכון לטעמנו לא לכנס אסיפה.
אייל נייגר: הניסוח שכאן נסמך על מונח של עניין אישי.
אייל נייגר: עניין אישי הוא לא שיעור אריתמטי, זה מונח פרשני.
אייל נייגר: צריך להיזהר שלא ייווצר מצב שאנחנו נגלה שהמנגנון החשוב של אישור עסקאות בעלי שליטה יברח לנו דרך הסעיף החדש הזה.
אייל נייגר: אינני מציע ליצור מנגנון מסורבל שיבחן את אמיתות התוצאה שמביאה להקלה.
אייל נייגר: היינו מציעים שתהיה שקיפות מלאה על הדרך שבה הגיעו לתוצאה של אחוז משאינם בעלי עניין אישי.
מרים אילני: אתה לא רוצה להציע שתהיה בחינה של התקיימות התנאי.
מרים אילני: זה קיים היום בתקנות.
מרים אילני: ברישא של תקנה 1 כתוב שוועדת הביקורת והדירקטוריון של חברה ציבורית אישרו שהתקיימו התנאים האלה.
מרים אילני: יש את הבחינה הזאת כבר בתקנות עצמן.
דוד רותם: נניח שיש 4 בעלי מניות שמחזיקים 99.1 ועניין אישי יש רק לשניים מהם.
מרים אילני: הוא אמר שהוא לא רוצה לסבך ולקבוע הליך אישור של עצם התקיימות התנאי.
מרים אילני: אני אומרת שהוא לא מסבך כי יש כבר הליך של בחינת עצם התקיימות התנאי בתקנות עצמן.
שיראל גוטמן-עמירה: ככל שתאושרנה התקנות האלו תהיה שקיפות למי שיש עניין אישי ולמי לא.
שיראל גוטמן-עמירה: בכל פעם שיש תיקון בחוק החברות ובתקנות החברות אנחנו בוחנים איזו התאמה דרושה בגילוי לציבור הודות היישום.
שיראל גוטמן-עמירה: תיקון מתבקש זה גילוי למי יש עניין אישי ולמי לא.
דוד רותם: בתקנות האלו אני לא רואה שיש בעיה.
דוד רותם: כשחברות מדווחות אין חובה שיהיו דירקטורים כאלה.
דוד רותם: אנחנו מכריחים חברה מדווחת למנות אנשים שהיום היא לא חייבת למנות.
דוד רותם: אני לא נכנס לשאלה אם זה בסמכות או לא בסמכות.
דוד רותם: השאלה אם זאת הדרך הראויה לעשות את התיקון הזה.
מרים אילני: ההערה במקומה.
מרים אילני: כשדנו בסעיף ההסמכה דיברנו בפירוש על חברות אג"ח .
מרים אילני: עו"ד רשף כשדיבר על התקנות האלו שאל אם אנחנו הולכים לקבוע הוראות לעניין חברות פרטיות, ואם כן, אז זה חייב להיות באישור ועדת חוקה.
מרים אילני: הכוונה הייתה להחיל על חברות שהנפיקו איגרות חוב לציבור הוראות לעניין דירקטורים.
מרים אילני: כבר היום צריך לחתום דירקטור חיצוני על התשקיף של חברה שהנפיקה ניירות ערך לציבור.
מרים אילני: מהבחינה הזאת כבר היום היא חייבת למנות דירקטור כזה כדי לחתום על התשקיף.
דוד רותם: מינו אותי כדירקטור חיצוני, חתמתי על התשקיף ונגמרה התקופה.
דוד רותם: את מחייבת אותם להשאיר אותי או לקחת מישהו אחר.
דוד רותם: האם ראוי שזה ייעשה בתקנות?
מרים אילני: אני חושבת שזה ראוי משום שבכל מה שקשור לדוחות הכספיים חוק החברות לא עושה שום הבחנה לאורך כל הדרך בין דוחות של חברה שתאגיד מדווח לחברה ציבורית.
מרים אילני: ליצור מצב שבו הדוחות של חברה ציבורית יאושרו בהליך כזה והדוחות האחרים בהליך אחר זה מאוד בעייתי בעינינו.
מרים אילני: מבחינת הנאותות של הדוחות הכספיים אין שום הבדל.
דוד רותם: אין לי ויכוח איתך על העיקרון ועל הרעיון.
דוד רותם: הויכוח שלי הוא על הדרך.
דוד רותם: את מחייבת חברה מדווחת למנות דירקטור שהוא איש מקצוע בחשבונאות.
דוד רותם: היום היא לא חייבת.
מרים אילני: באותה מידה אני מחייבת חברות ציבוריות שיהיו בהן לפחות 3..
דוד רותם: על פי החוק הם צריכים.
מרים אילני: הוספתי פה תוספת שאומרת שכולם חייבים להביא ולקרוא דוחות כספיים.
מרים אילני: זה לא מופיע היום.
מרים אילני: אתם גם יכולים להגיד לי שאני מוסיפה פה תנאי בתקנות לעניין הכשירות של הדירקטורים שמכהנים בוועדה הזאת.
דוד רותם: השאלה אם זה לא צריך להיות בחקיקה ראשית.
דוד רותם: השאלה אם ראוי לעשות את זה בחקיקת משנה.
מרים אילני: הרעיון היה שזה לא יהיה בחקיקה ראשית כיוון שרצינו גמישות.
מרים אילני: רצינו לעשות את כל הנושא של הכשירות בחקיקת משנה.
מרים אילני: הטענה שלך שאומרת שעד היום היה דירקטור אחד ועכשיו אני מחייבת 3 דירקטורים זאת טענה לא נכונה עובדתית כי חברות אג"ח הן בהגדרה חברה פרטית אבל חברה לא פרטית במהותה.
מרים אילני: כבר היום יש לה יותר מ-3 דירקטורים.
23591: זה טיעון מהשטח.
23591: זה לא טיעון משפטי.
23591: השאלה אם ראוי לשנות את המבנה של החברות האלו באמצעות תקנות שספק אם החוק נותן להן את הסמכות לעשות את זה.
שיראל גוטמן-עמירה: יש לנו פה חברות שהן לא רק חברות פרטיות, חברות משפחתיות שלא חשופות לאף אחד, אלא חברות שהלכו והנפיקו אגרות חוב לציבור המשקעים, בין אם באמצעות נכסים ונוהלים ובין אם לגברת כהן מחדרה.
שיראל גוטמן-עמירה: לשם כך הם צריכים לתת דוחות כספיים מאושרים על פי דין.
שיראל גוטמן-עמירה: אנחנו הגענו לכלל מסקנה שכדי לטייב את הדוחות הכספיים הליך האישור שלהם צריך להשתנות בהתאם להמלצות ועדת גושן.
שיראל גוטמן-עמירה: יש בפנינו שתי דרכים.
שיראל גוטמן-עמירה: דרך אחת היא לבוא ולפרש את הסעיף הזה בצמצום וללכת לתיקון חקיקה.
שיראל גוטמן-עמירה: דרך שנייה היא לפרש את הסעיף הזה קצת יותר בהרחבה ולעשות את זה כבר היום.
שיראל גוטמן-עמירה: השאלה מה התוצאה שמשיגים.
דוד רותם: מתי חוקקו את החוק הזה?
מרים אילני: ב-2005.
דוד רותם: מה שיכולתם להחזיק מ-2005 עד 2010 אתם יכולים להחזיק עוד 3 חודשים.
שיראל גוטמן-עמירה: זה לא 3 חודשים.
דוד רותם: למה חיכיתם 5 שנים אם חשבתם שצריך לטייב את הדוחות הכספיים?
שיראל גוטמן-עמירה: לא חיכינו 5 שנים.
שיראל גוטמן-עמירה: התקנות האלו פורסמו לפני למעלה משנתיים.
דוד רותם: איפה פורסמו התקנות האלו?
שיראל גוטמן-עמירה: באתר רשות ניירות ערך לכלל הציבור.
דוד רותם: איזה ערך יש לפרסום הזה?
דוד רותם: מתי התקנות שאתם מבקשים לתקן עכשיו ייכנסו לתוקף?
שיראל גוטמן-עמירה: דוחות רבעון שלישי 2010.
דוד רותם: פירושו של דבר שמ-2005 עד 2010 היה לכם נוח במצב שהיה קיים, חייתם עם זה.
שיראל גוטמן-עמירה: אנחנו רק מטייבים.
דוד רותם: למה ישנתם 5 שנים?
שיראל גוטמן-עמירה: לא ישנו.
שיראל גוטמן-עמירה: היה דוח ועדת גושן.
שיראל גוטמן-עמירה: לאחר מכן הייתה הצעה ראשונה, קיבלנו הערות ציבור והבאנו את זה היום.
דוד רותם: כמה זמן שוכב תזכיר הצעת החוק שלכם?
מרים אילני: שנה וחצי.
דוד רותם: הבהילות לא קיימת בעניין הזה.
שיראל גוטמן-עמירה: זה לא עניין של בהילות.
שיראל גוטמן-עמירה: כאשר יש לך שתי חלופות וצריך לבחור אחת על פני השנייה נשאלת השאלה של הערך שמשרת את הבחירה בפרשנות אחת.
דוד רותם: הערך לא חשוב.
דוד רותם: צריך לטייב את הדוחות הכספיים.
דוד רותם: השאלה אם אתם עושים את זה בדרך כזאת של תקנות, או שהולכים בדרך הישירה ובאים ואומרים: רבותי, אני מתקן את החוק ואני קובע שבחברות שמנפיקות אג"ח, אלה ואלה יהיו תנאי הכשירות של הדירקטורים.
23591: בתזכיר החוק מוצע לתקן את הסעיף הזה.
מרים אילני: אם אני מחדדת פה את החידוש שהתקנות האלו מביאות על חברות אג"ח, אז במספר הדירקטורים אין שינוי.
דוד רותם: השאלה היא אם משפטי או בשטח.
דוד רותם: אתם רוצים לשנות מצב משפטי ואתם אומרים לי שממילא זה המצב בשטח.
דוד רותם: המצב בשטח לא אומר כלום.
דוד רותם: השאלה אם מצב משפטי כזה שקובע כשירות של דירקטורים וקובע מספר דירקטורים צריך להיעשות בחקיקת משנה שמכוח סמכות השר לקבוע הליכים, הוראות ותנאים לעניין האישור.
מרים אילני: אנחנו חושבים שחברת אגרות חוב היא לא חברה פרטית במשמעות הרגילה שלה.
מרים אילני: ההסמכה שאומרת שהליך לאישור דוחות כספיים בחברה הזאת, שזה עיקר הקשר שיש בחברות האלו.
מרים אילני: .
דוד רותם: זה לא הליך.
דוד רותם: זה כשירות דירקטורים.
דוד רותם: זה לא שאת כותבת איך מאשרים את הדוחות, אלא את קובעת מה הכשירויות שלו להיות דירקטור.
דוד רותם: את מחייבת למנות דירקטור אחד שהוא בעל הכשרה.
מרים אילני: והיתר יודעים לקרוא ולהבין דוחות כספיים.
מרים אילני: את זה אני קובעת גם על חברה ציבורית.
דוד רותם: בתזכיר שלכם יש הצעה לתקן את הסעיף הזה.
מרים אילני: אני מקבלת ומכבדת את ההערה שלך.
מרים אילני: היה את סעיף ההסמכה שהייתי מעורבת בכתיבתו.
מרים אילני: לא קיבלנו הערות מהציבור כי כולם הבינו שזאת ההסמכה.
מרים אילני: התוצאה תהיה קשה אם נדחה את זה בכמה חודשים.
מרים אילני: זה יצא לפחות שנה אם אני אחכה לסעיף ההסמכה.
דוד רותם: אם תניחו את כל החוק בשבוע הבא תוך חודש הוא יעבור.
דוד רותם: אין סיבה לסחוב את החוק.
דוד רותם: הבעיה אצלכם, לא אצלי.
מרים אילני: אנחנו שמחים על ההצעה.
מרים אילני: ההגדרה של חברה תשתנה.
מרים אילני: זה יחול רק על חברות ציבוריות.
מרים אילני: את ההגדרה של דירקטור חיצוני אני מוחקת כי לא צריך אותה.
רן ונגרקו: אני מתחבר למה שאמרתם בהתחלה, שאולי צריך לבחון אם זה ראוי לחקיקת משנה.
רן ונגרקו: אני אתן את הדוגמה שהיא דוגמה זועקת.
רן ונגרקו: מדובר בעוד ועדה של הדירקטוריון שבה היו"ר של הדירקטוריון לא יכול להיות אחד מחבריה.
רן ונגרקו: כמובן שזה משפיע באופן ישיר על היכולת של בעל השליטה לראות מה קורה בדירקטוריון שלו.
רן ונגרקו: אתם בטח מכירים את יושבי הראש של הבנקים.
רן ונגרקו: אנחנו לא מוצאים לנכון שיושב ראש של בנק שהיה יושב ראש של פירמה בינלאומית של ראיית חשבון לא יוכל להיות בוועדה המקצועית הזאת, כמו שאנחנו לא מוצאים לנכון שיושב-ראש של בנק שהוא מפקח על הבנקים לשעבר שהוא מומחה בתקינה שחלה על תאגידים בנקאיים לא יוכל להשתתף בוועדה כזאת.
דוד רותם: מתי איגוד הבנקים קיבל טיוטה של התקנות האלו?
רן ונגרקו: קיבלנו את זה ביום רביעי.
דוד רותם: רק ביום רביעי?
דוד רותם: הם אומרים שהם פרסמו את זה לפני שנה.
רן ונגרקו: אני בודק את האתר של הרשות באופן תדיר ובדברים שקשורים לתאגידים בנקאיים אנחנו אפילו מקבלים טלפון מהרשות על אתר כזה וכזה.
רן ונגרקו: את התקנות האלו לא הצלחנו לאתר.
רן ונגרקו: מגיעים לתקנות על ידי עשרות לינקים.
דוד רותם: זה לא פורסם באתר של הרשות?
רן ונגרקו: זה פורסם אבל באיזה שהוא לינק שקשה מאוד להגיע אליו.
דוד רותם: ככה גם יפרסמו אחר כך את המודעות לפי התקנה הראשונה והשנייה?
שיראל גוטמן-עמירה: זה ממש לא נכון.
מרים אילני: זה פורסם ב-2008 כהודעה חדשה באתר של הרשות.
מרים אילני: אני קיבלתי הרבה הערות על הטיוטה הזאת.
מרים אילני: שילבתי את כל ההערות.
שיראל גוטמן-עמירה: זה היה במבזק.
שיראל גוטמן-עמירה: זה הדבר הראשון שראו במבזק שלנו.
שיראל גוטמן-עמירה: לבוא היום ולהגיד שצריך עשרות לינקים זאת אמירה שלא קשורה למציאות.
רן ונגרקו: זה המצב כיום.
רן ונגרקו: אנחנו לא ראינו את זה.
רן ונגרקו: אם היינו מקבלים את התקנות אפשר שהיינו מעירים לפני כמה שנים.
רן ונגרקו: היום כשזה מגיע יש לנו הערות שאנחנו רוצים לפרוס.
רן ונגרקו: הטענה הראשונה לי היא לגבי תאגידי הצינור של הבנקים.
מרים אילני: זה ירד.
רן ונגרקו: לגבי דירקטור בלתי תלוי יש את הוראת ניהול בנקאי 301.
רן ונגרקו: ההגדרה שם שונה.
רן ונגרקו: שם אנחנו מחויבים בדירקטור חיצוני.
רן ונגרקו: השאלה אם דירקטור בלתי תלוי כאן מתאים לנו שם.
רן ונגרקו: אני לא בטוח בזה.
מרים אילני: תבדוק את זה.
דוד רותם: אני קיבלתי את התקנות ביום רביעי.
דוד רותם: היה לי זמן לראות אותן ביום רביעי בלילה, ביום חמישי בלילה, ביום שישי בלילה, ביום שבת בלילה, ביום ראשון בלילה, ביום שני בלילה.
דוד רותם: אם לי יש מספיק שעות, גם לכם יש מספיק שעות.
דוד רותם: אתם ביקשתם אתמול שאני אדחה את הדיון.
דוד רותם: אמרתי לכם שאני לא אדחה את הדיון.
רן ונגרקו: אנחנו מבקשים שבהגדרה של דירקטור בלתי תלוי יתווסף לעניין תאגיד בנקאי לרבות דירקטור חיצוני בהתאם להוראת ניהול בנקאי תקין.
מרים אילני: אנחנו מתנגדים.
רן ונגרקו: לבנקים יש שעטנז של רגולטורים ושעטנז של רגולציה.
רן ונגרקו: גם על חברות ביטוח יש רגולציה בנושאים האלה ממש.
רן ונגרקו: לא פעם אחת יש התנגשויות בין הדברים.
רן ונגרקו: אנחנו תמיד מנסים לפני תקינה או רגולציה לנסות וליישב בין הדברים.
דוד רותם: המפקח על הבנקים ראה את התקנות האלו.
דוד רותם: עובדה שהוא לא העיר שהוא לא מסכים להן.
מרים אילני: אם אני נסמכת על ההוראה שלהם, אז כשהם משנים אותה אין שליטה על זה.
מרים אילני: הם ישנו אצלם את ההגדרה של דירקטור חיצוני וזה ישפיע עלי.
דוד רותם: אני לא צריך להיות המפקח של כולכם.
דוד רותם: זה לא נראה לי סביר שהמפקח על הבנקים לא מתייעץ איתכם כרשות לניירות ערך כדי לקבוע התאמות של הדברים.
שמשון אלבק: כל הצעות החוק שלנו עוברות דרך הפיקוח על הבנקים ככל שהן נוגעות לבנקים.
שמשון אלבק: אנחנו מקבלים.
שמשון אלבק: את ההערות שלהם.
שמשון אלבק: אין שעטנז של רגולציה.
שמשון אלבק: יש רגולציה של הכנסת שנקבעת בחקיקה והפיקוח על הבנקים יכול להחמיר עליה.
שמשון אלבק: הוא לא יכול להקל ממנה כי הוא לא מחוקק.
שמשון אלבק: אנחנו מדברים פה על חקיקה.
שמשון אלבק: אם הפיקוח על הבנקים יצטרך לעשות התאמות הוא יבצע התאמות על מנת להחמיר ככל שצריך לצורך הפיקוח שלו.
שמשון אלבק: אני לא רואה מקום להערה מהסוג הזה.
רן ונגרקו: אנחנו לא מבינים איך יכול להיות שיושב-ראש הדירקטוריון לא יוכל להשתתף.
דוד רותם: מכיוון שמדברים על דוחות כספים אנחנו לא רוצים שהאיש שיכול להשפיע הכי הרבה ישב בוועדה הזאת.
דוד רותם: רוצים את הדירקטורים החיצוניים.
דוד רותם: כמה מניות מחזיק בעל שליטה בבנק?
רן ונגרקו: זה שונה מבנק לבנק.
רן ונגרקו: מדובר בעשרות אחוזים.
רן ונגרקו: לפחות 20%.
דוד רותם: אני מייצג 80% מבעלי המניות.
רן ונגרקו: אתה רוב בוועדה הזאת.
רן ונגרקו: אני לא מדבר על הרוב.
דוד רותם: למה יושב-ראש הדירקטוריון שבדרך כלל ממונה על ידי בעל השליטה צריך לשבת בוועדה הזאת?
רן ונגרקו: הוא הכי בקיא במה שקורה.
רן ונגרקו: זה מה שקורה בשטח.
דוד רותם: השטח לא חשוב.
דוד רותם: בוועדה הזאת אני רוצה שיישב איש מקצוע שידווח לי.
דוד רותם: זה קרנות הפנסיה של כולנו, זה המשקיעים הקטנים.
דוד רותם: אני רצה לדעת את העובדות האמיתיות.
מרים אילני: בארצות הברית כולם צריכים להיות בלתי תלויים.
דוד רותם: מי אמר לכם שזה המצב בארצות הברית?
מרים אילני: בדקנו.
שמשון אלבק: הדיון עובר לדירקטוריון.
שמשון אלבק: בדירקטוריון שידון בדוחות הכספיים יהיה ליושב-ראש הזדמנות לדון בכל העניינים שהוא חושב לנכון שצריך לדון בהם.
שמשון אלבק: תהיה לו חוות דעת מקצועית מוועדה מייעצת בלתי תלויה.
דוד רותם: הוא יכול להפוך את ההמלצות האלו?
מרים אילני: הוא יצטרך להסביר למה הוא לא מקבל את המלצת ועדת הביקורת.
רן ונגרקו: פה האבסורד.
רן ונגרקו: בסופו של תהליך יושב-ראש הדירקטוריון צריך לחתום על הדוחות ולאשר אותם.
רן ונגרקו: לא ניתנת ליושב –ראש הדירקטוריון היכולת להיות חלק מהתהליך שבוחן את הדבר הזה.
רן ונגרקו: אני לא אומר לשים אותו ברוב, אבל לפני שאתה אומר לו לאשר את הדוחות, לחתום עליהם ולהצהיר שהכל בסדר, תן לו את היכולת להשמיע את קולו.
דוד רותם: נתתי לו.
דוד רותם: הוועדה הזאת קובעת מה שהיא רוצה ומגישה דוחות.
דוד רותם: זה בא לאישור הדירקטוריון.
דוד רותם: בדירקטוריון הוא יכול לומר שכל מה שנכתב זה שטויות ולהעלות את זה להצבעה.
דוד רותם: אם אחר כך יתברר שהייתה איזו שהיא בעיה, אז אני כבר רואה את המגדלים שעליהם הוא יהיה תלוי.
דוד רותם: אם הכל יהיה בסדר יש לו את האפשרות להשפיע הכי הרבה.
רן ונגרקו: יהיה מאוד קשה לדירקטוריון לאחר מכן לסטות או לסתור את ההמלצות המקצועיות של הוועדה הזאת.
רן ונגרקו: היה ראוי שהטענות האלו היו נשמעות לפני שזה עולה לדירקטוריון.
רן ונגרקו: זה מציב קושי מאוד גדול לסטות מהדבר הזה.
דוד רותם: אני לא קובע איך זה יעבוד שם.
דוד רותם: מותר לוועדה הזאת, שהיא ועדה מקצועית, לנהוג כמו שנוהג מבקר המדינה.
דוד רותם: הוא מכין דוח, מעביר ליושב-ראש ואומר לו להעיר את ההערות שלו.
מרים אילני: אפשר להזמין אותו להגיב.
דוד רותם: זה עוד ישיבה של מועצת מנהלים או ישיבת ועדה.
דוד רותם: זה עוד תשלום.
רן ונגרקו: פרופ' גושן היה ער לבעיה הזאת.
רן ונגרקו: נכון שהוא קבע שיושב-ראש הדירקטוריון לא יוכל להיות בוועדה הזאת, אבל הוא איפשר לו להיות משקיף בוועדה הזאת.
רן ונגרקו: אם טענתי הראשונה לא מתקבלת אני מבקש לאפשר ליושב-ראש הדירקטוריון להיות משקיף בוועדה.
דוד רותם: תסביר לי מה זה משקיף.
רן ונגרקו: אחת הבעיות היא שהוועדה הזאת היא ועדה מקצועית.
רן ונגרקו: ברגע שיושב לך פורום מקצועי ואין לו את האינפוט שיכול לתת לו יושב-ראש הדירקטוריון, אז אחר כך יש קושי אמיתי לסטות מזה.
דוד רותם: אתה לא מדבר על מקצוענים.
דוד רותם: אני לא סופר מקצועי, אני קצת.
דוד רותם: כשאני יושב, מכין דוח ביקורת ונתקל בבעיות אז אני קורא למנכ"ל או ליושב-ראש הדירקטוריון ואומר לו שנתקלתי בבעיה כזאת וכזאת.
דוד רותם: אם הוועדה היא סופר מקצועית, אז היא לא תגיש את המסקנות בלי שהיא קיבלה תגובה.
דוד רותם: היא תנהג כמו מבקר המדינה.
דוד רותם: היא תשלח טיוטה, תקבל את ההערות, תדון בהן ואז תגיע למסקנה.
דוד רותם: ועדה מקצועית לא יכולה להחליט החלטות או להמליץ המלצות בלי שהיא שומעת את כל הצדדים.
דוד רותם: היא בוודאי תיתן לו להביע את דעתו.
דוד רותם: אני לא רוצה שהמפקח ישב בוועדה כמשקיף, כי היום אפשר לראות הכל.
רן ונגרקו: את פרופ' גושן לא שכנעת כי זה מה שהוא כתב בדוח שלו.
דוד רותם: אם הוועדה רוצה היא יכולה להזמין אותו לשבת בכל הישיבות.
דוד רותם: אין לי בעיה שהוא ישב בישיבה.
דוד רותם: כמשקיף הוא לא מביע עמדה.
מרים אילני: התקנות האלו הן לא זהות לדוח גושן.
מרים אילני: התקנות האלו הם של שר המשפטים.
מרים אילני: שינינו את ההגדרה של חברה לחברה ציבורית.
מרים אילני: אני מקבלת את ההערה של איגוד החברות הציבוריות שאני צריכה למעט את החברות שנסחרות רק בחו"ל כי אין שום פיקוח על הדוחות שלהן.
מרים אילני: התחילה היא 30 בספטמבר 2010.
דוד רותם: למה שלא תגידו שהן נכנסות לתוקף ביום פרסומן?
נתי שילה: צריך להיערך.
גד סואן: צריך לבחור דירקטורים בלתי תלויים.
דוד רותם: אני הבנתי שיש חשיבות ודחיפות לתקנות האלו.
דוד רותם: כשיש דחיפות לא דוחים אותן ב-9 חודשים.
גד סואן: צריכים להיות פרקטיים.
מרים אילני: ההצעה המקורית שלנו הייתה 30 ביוני.
מרים אילני: נענינו להפצרות שלהם שזה יהיה בספטמבר.
רן ונגרקו: אנו מפצירים שזה יהיה לדוחות השנתיים של 2010.
רן ונגרקו: צריך בהרבה דברים להתארגן.
רן ונגרקו: זאת ועדה חדשה שצריך לבחון את התקנונים של החברות ולשנות אותם.
רן ונגרקו: מה שנראה לנו נכון זה לעשות את זה בדוח שנתי של 2010.
דוד רותם: ספטמבר או דצמבר זה כבר לא משנה.
מרים אילני: אנחנו הצענו מיוני.
דוד רותם: השאלה אם זה עושה איזו שהיא הבחנה גדולה.
דוד רותם: זה כדי שלא נסבך להם את החיים באמצע השנה.
מרים אילני: נעשה את זה מ-31 בדצמבר 2010.
דוד רותם: כאשר אני אתקן את החוק ואני אחיל את התקנות האלו על חברות פרטיות זה יהיה מאותו תאריך.
דוד רותם: אני אומר לכם שאתם לא תגישו את החוק הזה לכנסת בשבועיים הקרובים וגם לא בחודש הקרוב.
דוד רותם: מרים אילני: בשבועיים הקרובים זה לא יקרה כי אנחנו צריכים לעבור את הכחול.
דוד רותם: חודש וחצי מהיום שזה יעבור בקריאה ראשונה החוק הזה יעבור.
דוד רותם: עכשיו זה רק תלוי בכם.
דוד רותם: אנחנו מאשרים את כל 3 התקנות.
דוד רותם: אנחנו קיבלנו פנייה משר האוצר, לאחר שהוא קיים התייעצות עם שר המשפטים לגבי תקנות פיצויים לנפגעי תאונות דרגים (מסירת מידע מהקרן).
דוד רותם: מי רוצה להסביר את התקנות?
לי דגן: שלום.
לי דגן: כיום הקרן קרנית, קרן לפיצוי נפגעי תאונות דרכים, היא הגוף היחיד בשוק שיש בידיה מידע אודות כלי הרכב המבוטחים במדינת ישראל.
דוד רותם: איך יש לה?
לי דגן: כי היא מקבלת דיווח מחברות הביטוח מדי חודש לגבי כל כלי הרכב המבוטחים.
לי דגן: היא גם מקבלת אחוז מסך כל הפרמיה שחברות הביטוח גובות מהמבוטחים לטובת הפעילות שלה.
דוד רותם: זה לא מדויק.
דוד רותם: הוסיפו לחברות הביטוח אחוז מסוים, כדי שהן יעבירו את זה לקרנית.
דוד רותם: זה לא שחברות הביטוח משלמות חלק מהסכום שלהן.
דוד רותם: אנחנו משלמים.
לי דגן: ודאי.
לי דגן: חברות הביטוח לא משלמות מכיסן דבר.
לי דגן: הצו של שר האוצר קובע שאחוז נוסף יועמס על הפרמיה לטובת העניין הזה.
לי דגן: חברות הביטוח לא מתנדבות, זה על פי חוק, ומי שנושא בזה זה המבוטחים כמובן.
שמואל מלכיס: זה לא מדויק.
שמואל מלכיס: האמירה הקנטרנית הזאת, שחברות הביטוח- -
דוד רותם: היא לא אמירה קנטרנית בכלל.
דוד רותם: השוק והתחרות גורמים לכך שחברות הביטוח מורידות את החלק שלהם.
דוד רותם: אם, נניח, מותר להם לגבות עוד אחוז כדי להעביר לקרנית, והן מורידות באחוז, אז הם ויתרו על חלק מהרווח שלהם, לא האחוז של קרנית.
שמואל מלכיס: יכול להיות שגם הם הגדילו את ההפסד במקרים מסוימים.
דוד רותם: גם ההפסד זה אנחנו.
לי דגן: בכל אופן, מכיוון שקרנית מקבלת אחוז אחד מחברות הביטוח, שכמובן, משולם על ידי המבוטחים עצמם, היא גם מקבלת מידע לגבי כל כלי הרכב המבוטחים במדינת ישראל, והיא הגוף היחיד שמחזיק את המידע הזה נכון למועד ההתקשרות.
לי דגן: יש עוד מספר גופים, שהיינו רוצים שיהיה בידיהם המידע לגבי המבוטחים – לא כמאגר מידע כללי, אלא ספציפית לגבי מקרים מסוימים.
לי דגן: בין הגופים האלה אפשר למצוא את המשטרה, שהיום כשהיא עוצרת אדם נוהג ברחוב, היא יכולה לבדוק על ידי מאגרי המידע שלה האם יש בידיו רשיון נהיגה, אבל היא לא יכולה לדעת האם הרכב מבוטח ביטוח חובה, ולכן, מכיוון שהיא אינה יכולה לבדוק, אפילו אם אדם מציג את התעודה, היא לא יכולה לדעת אם התעודה היא מקורית או לא, ויש גם בישראל תעודות מזויפות, ומכיוון שכך, ולמשטרה אין יכולת לוודא ולתקף האם לאדם יש ביטוח חובה, היא לא בודקת כיום.
לי דגן: אנחנו כמפקח על הביטוח מאוד רוצים שהדבר הזה ייבדק.
לי דגן: אני גם מזכירה שנהיגה ללא ביטוח חובה היא עברה על פי החוק, לכן אנחנו רוצים שהדבר הזה ייבדק, ולכן היינו רוצים שהמידע יהיה גם אצל המשטרה.
דוד רותם: התקנות האלה לא יעזרו, משום שבסעיף 2 כתוב: הגופים הבאים זכאים לקבל מידע מהקרן לצורך מימוש זכויותיהם בקשר לתאונת דרכים.
לי דגן: יש סעיף 5 ו-6- -
פיני שחר: הזכות של המשטרה להיות זכאית לקבל את המידע הזה כבר קבוע בחקיקה ראשית, בחוק הפלת"ד.
פיני שחר: לא צריך למנות אותה גם בתקנה 2.
דוד רותם: גם בתקנה 6 כתבתם בסופה: לשם חקירת תאונות דרכים ואכיפת הוראות הדין הנוגעות לכך ולשם אכיפת הוראות פקודת הביטוח.
דוד רותם: כלומר זה לא שיש לכם מאגר מידע, אלא אתם רשאים לפנות לגבי דבר ספציפי.
לי דגן: אכיפת הוראות פקודת הביטוח, המשמעות שלה היא בדיקה שאדם נוהג עם או בלי ביטוח רכב חובה, וזה על ידי כך שהם יכולים לבדוק במאגרים שלהם, שמקבלים את המידע מקרנית, האם המבוטח- -
דוד רותם: כלומר אתם רוצים שמאגר המידע שנמצא בקרנית יהיה גם מאגר מידע במשטרה.
פיני שחר: אנחנו לא רוצים.
פיני שחר: זה מה שהחקיקה הראשית אומרת.
דוד רותם: אז אתם לא צריכים את תקנה 6.
אסי קליין: אנחנו צריכים את החיבור למידע מקרנית.
דוד רותם: אתם אומרים שזה כתוב בחוק.
דוד רותם: אם כתוב בחוק, לא צריכים תקנות.
דוד רותם: אם צריך תקנות, התקנות מוגבלות לחקירת תאונות דרכים.
פיני שחר: סעיף 15א1, כתוב שם שנוסף על המידע האמור, תמסור הקרן למשטרת ישראל מספרי רישוי בתקופות ביטוח של כלי רכב לשם חקירת תאונות דרכים ואכיפת הוראות הדין הנוגעות לכך ולשם אכיפת הוראות פקודות הביטוח.
פיני שחר: עדיין צריך להשלים, עדיין לשר האוצר יש הסמכות להתקין עוד הוראות כדי להשלים את ההוראה הזאת; אחת לכמה זמן המידע הזה יעבור?
פיני שחר: איך המידע הזה יעבור?
פיני שחר: לכן צריך את תקנה 6.
פיני שחר: ולכן זה מידע משלים לחקיקה הראשית.
דוד רותם: גם החוק וגם התקנות לא מקימות מאגר מידע חדש.
דוד רותם: לא יהיה מאגר מידע במשטרה.
דוד רותם: מה שהן אומרות זה שרשאים לבקש פרטים לצורך אכיפה, דהיינו אם אני הצגתי תעודה, והשוטר חושד שהתעודה שלי מזויפת, הוא רשאי לפנות לקרנית, ולהגיד האם התעודה הזאת בתוקף, מי המבטח וכו'.
דוד רותם: אין בשום מקום הסמכה להקים מאגר מידע נוסף במשטרה.
שמואל מלכיס: מוסרים לה כל הנתונים.
לי דגן: זה מה שכתוב בסעיף 6 - מדי חודש הקרן תמסור קובץ נתונים מקיף וכולל, שיש בו כל המידע הרלוונטי לצורך העניין.
לי דגן: תקנה 6 בתקנות.
דוד רותם: התקנות האלה שונו כבר.
דוד רותם: היה משא ומתן עם משרד המשפטים.
לי דגן: ואתנו.
דוד רותם: יש נוסח אחר.
לי דגן: אני מאמינה שהנוסח שאני מחזיקה הוא הנוסח המעודכן, כתוב 19 בינואר 2010.
לי דגן: אני מסתכלת על נוסח שמונח על השולחן, שכתוב: מאת הייעוץ המשפטי של הוועדה.
לי דגן: קצת מוזר לי שזה לא אותו נוסח.
לי דגן: תקנה 6 קובעת: מידע שיימסר למשטרה - הקרן תמסור למשטרת ישראל ללא תמורה, אחת לחודש ביום האחרון בחודש, קובץ נתונים שיכלול את המידע וכן מספרי רישוי ותקופות ביטוח של כלי הרכב, לשם חקירת תאונות דרכים ואכיפת הוראות הדין הנוגעות לכך ולשם אכיפת הוראות פקודת הביטוח.
לי דגן: התקנה הזאת קובעת שמדי חודש בחודשו קרנית תעביר למשטרה קובץ שכולל את המידע הספציפי.
דוד רותם: יש פה מישהו מהמשטרה?
דוד רותם: אדוני יכול להגיד לי איך המאגר הזה נשמר במשטרה?
רון לוינגר: אנחנו ישבנו עם אנשי קרנית, עם אנשי המחשוב שלנו, ואנחנו צריכים להסדיר בדיוק את הנתונים ודרך העברת המידע, אבל למשטרה יש קבצים מאובטחים, מוגנים, עם כל הרגישות הנדרשת.
דוד רותם: זה אני יודע.
דוד רותם: אתה רוצה שאני גם אגיד לך איך זה עובר הלאה?
דוד רותם: אני רוצה להבין איך זה נשמר במאגרי המשטרה, למי יש זכות להיכנס לשם, איך עוקבים אחרי מי נכנס לשם?