GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יפעת רווה: זה היה בעניין עיריית תל-אביב, ולכן הכי טוב שעיריית תל-אביב תסביר את הצרכים שלה.
יפעת חושן שאנן: הסעיף הזה מתייחס לאי מסירת כתובת על-ידי נאשמים שמבקשים להישפט, והלשון שנוסחה היא כזאת: "הודיע אדם, לפי סעיף 229א שברצונו להישפט על העבירה" – ביקשנו למחוק את המילים הבאות; אני לא יודעת אם זה כבר נכנס לדיון עכשיו או לא – "ומצא התובע כי אותו אדם".
יפעת חושן שאנן: אנחנו הצענו שזה יימחק ויעבור ישר למילים: "ומצא כתובת שגויה או שלא הודיע לתובע או לגורם אחר שצוין בהודעת תשלום הקנס לעניין זה", "או למזכירות בית המשפט" – שזה שוב תוספת שלנו – "על שינוי כתובתו לאחר הגשת הבקשה, יראו אותו כאילו לא הודיע שברצונו להישפט על העבירה, ואז יחולו לגביו סעיפים של אכיפה מנהלית, לפי מה שמפורט".
דוד רותם: למה צריך את הסעיף הזה?
יפעת חושן שאנן: כי חזקת המסירה שחלה בתקנה 44א לתקנות סדר הדין הפלילי לא מכסה מצבים שבהם הזמנה למשפט חזרה בציון "לא ידוע", "עזב" וכולי.
יפעת חושן שאנן: השופטים לא מוכנים בשום פנים ואופן לשפוט במקרים כאלה, ואז יוצא נשכר מי שהטעה ומסר כתובות שגויות ולא מאתרים אותו פשוט.
דוד רותם: יש משרד הפנים?
יפעת חושן שאנן: מזכירות בית המשפט עושה את כל הדרכים לאתר אותו, והיא לא מצליחה לעשות את זה.
יפעת חושן שאנן: אדם בכל זאת צריך להיות אחראי; הוא ביקש להישפט ויזם את כל ההליך השיפוטי בהליך של ברירת משפט, והוא לא יכול להתחמק.
דוד רותם: הנהלת בית המשפט, אתם מוכנים להגיד מה עמדתכם?
מלכה צדקה: הבנתי שעיריית תל-אביב מתייחסת לנושא של בית משפט לעניינים מקומיים בתל-אביב שהוא משהו מאוד ספציפי.
דוד רותם: זה סעיף כללי.
מלכה צדקה: נכון, אבל מה שקורה הוא שהסעיף הזה נכון גם לתיקי תעבורה וגם לבתי משפט אחרים כי זה סעיף שייכנס בחקיקה.
מלכה צדקה: בקשה להישפט מוגשת לרשות התביעה.
מלכה צדקה: רשות התביעה מקבלת את הבקשה, והיא שולחת לנאשם הזמנה למשפט, על פי תאריכים שאנחנו נותנים מראש- -
יפעת חושן שאנן: לא.
יפעת חושן שאנן: מזכירות בית המשפט שולחת הזמנה למשפט.
מלכה צדקה: אני מדברת על כל מזכירות בית משפט בנושא של תעבורה, למשל.
מלכה צדקה: נשלחת הזמנה לנאשם על-ידי רשות התביעה; סמוך למועד הדיון מגיעים כתבי האישום לבית המשפט, ומזכירות בית המשפט פותחת את התיקים.
מלכה צדקה: זה אומר שאם יתקבל התיקון הזה ויצטרכו להודיע למזכירות בית המשפט על עדכון כתובות - -
דוד רותם: אין לו תיק.
מלכה צדקה: בדיוק.
מלכה צדקה: אין לנו מה לעשות עם ההודעות האלה, ואנחנו גם לא אלה שמזמנים.
יפעת חושן שאנן: יש היום עדכון במחשבים.
דוד רותם: בקיצור, התיקון הזה לא יעשה שום דבר.
דוד רותם: מה שיקרה הוא שאנשים ילמדו מהר מאוד, והם יודיעו לבית המשפט שהם שינו כתובת.
דוד רותם: עכשיו "לך תחפש את החברים שלך", זה ילך לאיבוד בבית המשפט.
יפעת חושן שאנן: אלא אם כן יש מערכת מחשוב שבה מעודכנות הכתובות של אנשים, לפי מספר דוחות.
דוד רותם: אתם תעשו להנהלת בתי המשפט מערכת מחשוב?
יפעת חושן שאנן: לא- - - עד כה.
יפעת חושן שאנן: אבל לנו יש אפשרות כזאת.
מלכה צדקה: מכיוון שהתיקון הזה חל על כולם, ואנחנו עובדים בתעבורה במסות עם הדברים האלה, אי אפשר לקבל את זה, לפי דעתי.
יפעת חושן שאנן: אבל לפחות יש כאן אופציה לאדם שהוא יכול לעדכן גם את מזכירות בית המשפט.
יפעת חושן שאנן: זה לא דבר יחיד, זה "או", זאת אפשרות.
דוד רותם: מה זה "או"?
דוד רותם: את מי עוד הוא צריך לעדכן?
יפעת חושן שאנן: כתוב כך: "לגורם אחר שצוין בהודעת תשלום הקנס לעניין זה".
יפעת חושן שאנן: יכול להיות שזה לאגף החנייה כי בהודעת תשלום הקנס שהוא מקבל- -
דוד רותם: ואת מבינה שאני עכשיו בחקיקה אסמוך שאגף החנייה מעדכן את הדברים ועושה אותם עם עשרות אלפי הבקשות שיש לו?
דוד רותם: זה הרי דבר שלא יעלה על הדעת.
דוד רותם: את מבינה מה קורה?
דוד רותם: אני יותר מפעם ראיתי איך באים תובעים עירוניים לבית משפט, והנאשם טוען שהוא שלח הודעה כזאת וכזאת – זה לא בתיק, אף אחד לא יודע איפה זה.
דוד רותם: אם זה לא דרך מזכירות בית המשפט – חבל על הזמן.
יפעת חושן שאנן: בגלל זה ציינתי את האופציה הזאת, כמובן.
דוד רותם: "או".
דוד רותם: אבל מזכירות בית המשפט אומרת לך שהיא לא בנויה לקבל הודעות כאלה.
יפעת חושן שאנן: תלוי, אצלנו כן.
דוד רותם: מה זה "אצלכם", כן?
דוד רותם: אז תעשו חוק עזר לתל-אביב ותתקנו את זה בחוק עזר תל-אביב.
דוד רותם: אני לא אתקן את זה לכל הארץ כשרק בתל-אביב זה אפשרי.
דני ליבמן: אני מעיריית ירושלים.
דני ליבמן: בירושלים גם אנחנו סובלים מהבעיה הזאת, ואני רוצה לחדד את העניין.
דני ליבמן: יש ברירות קנס וברירות משפט.
דני ליבמן: בברירות קנס בדרך כלל הפקח פוגש את הנאשם, נותן לו את הדוח, מחתים אותו או שכותב "סירב לקבל", ואז לא כל כך מעניין אם הכתובת הייתה בסדר או לא בתעודת הזהות כי יש אישור מסירה.
דני ליבמן: בברירות משפט שנותנים את ההודעה, האזרח מבקש להישפט, והוא נותן את הכתובת.
דני ליבמן: הכתובת הזאת צריכה לחייב אותו.
דני ליבמן: אם הוא עבר דירה, בין היתר הוא ביקש להישפט אז הוא צריך לעדכן שהוא עבר כתובת.
דוד רותם: כמה זמן לוקח בין היום שהגשתי בקשה להישפט עד שאני מקבל הזמנה לדיון?
סיגל קוגוט: זה יכול להיות גם שנה.
דני ליבמן: בירושלים, לא.
דוד רותם: כמה זה בירושלים?
דני ליבמן: זה יכול לקחת חודש-חודשיים-שלושה עד שמקבלים את ההזמנה.
דני ליבמן: התאריך אולי יכול להיות יותר רחוק.
דני ליבמן: בקשה להישפט או בקשה לביטול?
דוד רותם: בקשה להישפט.
דוד רותם: תגיד, אנחנו מדברים על אותו בית משפט ואותה עיר?
דני ליבמן: אני לא בדקתי.
דני ליבמן: כמה זמן זה היה במקרה הזה?
דוד רותם: שנה וחצי.
דני ליבמן: בין הבקשה לבין ההזמנה?
דני ליבמן: אז אני אבדוק.
דני ליבמן: צריך לשפר את זה.
דוד רותם: אבל לא רק זה, אני אראה לך עוד הרבה תיקים.
דוד רותם: מה קרה לכם, באמת?
דני ליבמן: אולי אפשר ללכת בצורה אחרת: יש היום חוק שאם אדם מעדכן את הכתובת שלו במשרד הפנים זה מחייב את כולם.
דני ליבמן: אז אולי שיהיה כתוב או שהכתובת שהוא נתן תחייב אותו או שהכתובת במשרד הפנים, ואז העירייה יכולה לבדוק במשרד הפנים, לשלוח לשם- -
דוד רותם: אבל אני לא צריך לכתוב את זה.
דוד רותם: החוק קובע היום שכאשר מסרתי כתובת למזכירות בית המשפט , הכתובת הזאת מחייבת אותי.
דני ליבמן: זה לא כתוב ככה.
דוד רותם: זה כתוב במקומות אחרים.
דני ליבמן: בתיקי חנייה בשביל 100 שקל העירייה משקיעה- -
יפעת רווה: זה מה שעיריית תל-אביב ביקשו להוסיף, שזה מחייב.
מלכה צדקה: אבל בתקנה 44 יש חזקת מסירה.
דני ליבמן: רק אם זה לא נדרש.
יפעת חושן שאנן: זה לא חל כשזה לא ידוע.
יפעת חושן שאנן: שופטים אומרים במפורש שהם לא ייתנו פסק דין- -
יפעת רווה: הטענה של עיריית תל-אביב היא שיכול להיות שאפשר להחיל את זה רק בבתי משפט לעניינים מקומיים- -
מלכה צדקה: אבל זה גם לא בכל בתי המשפט לעניינים מקומיים.
דני ליבמן: גם אצלנו קיימת הבעיה הזאת.
יפעת רווה: הם טוענים שלא מחילים את חזקת המסירה כשאדם מסר כתובת שגויה.
יפעת חושן שאנן: ואז בצורה זו ממיתים למעלה מ-1,000 תיקים בשנה, 10% מכל התיקים.
חיים אמיגה: לאחר בירור מעמיק, אדוני, כשלנגד עינינו עמדה מחד החשיבות של קידום הסעיפים האחרים בחוק לעומת הסעיף הספציפי הזה של השתת פעם וחצי קנס מהקנס הקבוע כיום כעונש מינימום, נמסר לי שהסעיף הזה מאוד חשוב ועקרוני לעבודת המשטרה ולמשרד, ולא יהיה מנוס במקרה הזה, אלא לשקול לחיוב הגשת הסתייגות.
חיים אמיגה: בכל מקרה, אדוני, נמסר לי אם יש אפשרות לדבר עם אדוני בהמשך לגבי הסעיף הספציפי הזה ולהסביר את החשיבות שלו למשרד לביטחון פנים.
דוד רותם: אפשר לדבר איתי, תאמין לי, מ-7:30 בבוקר עד 19:30 בערב.
דוד רותם: אני פה.
חיים אמיגה: זה מנותק לחלוטין מהדיון שעלה לפני כן לגבי עונש מינימום.
חיים אמיגה: יש כאן בעיה ספציפית חשובה מאוד למשרד לביטחון פנים בלי קשר לסוגיה הנכבדה הזאת.
דוד רותם: אני מאוד מעריך את עבודת המשרד לביטחון פנים ואת עבודת משטרת ישראל.
דוד רותם: תאמין לי, בכל מקום שאני יכול לעזור להם, אני מת לעזור להם.
דוד רותם: יש לי רק בעיה אחת:
דוד רותם: אני בעד החמרת ענישה לאורך כל הדרך.
דוד רותם: תגיד לך עורכת הדין רווה כמה פעמים אני מבקש עונשי מינימום.
דוד רותם: אז לא יכול להיות שדווקא בעבירות כאלה פתאום נעשה עונש מינימום.
דוד רותם: זה פשוט מצחיק.
חיים אמיגה: לשנות את עונש המינימום.
דוד רותם: אני ארגיש אידיוט אם בסופו של יום אני אשאל את עצמי: מה עשית היום?
דוד רותם: העלית את העונש לפעם וחצי – עשית עבודה גדולה למען עם ישראל.
חיים אמיגה: הפרקטיקה מוכיחה שזאת עבודה גדולה, אדוני.
דוד רותם: יקירי, אשאל אותך שאלה: על תקיפת שוטרים צריך להחמיר בענישה?
חיים אמיגה: הנתונים לא לפניי, אבל הנתונים בעניין הסוגיה שלפנינו- -
דוד רותם: נכון שתקיפת שוטר זה דבר חמור?
דוד רותם: צריך להטיל עונש מינימום יותר גדול מאשר יש היום בחוק?
דוד רותם: שאל את יפעת למה היא מתנגדת.
חיים אמיגה: יש עונש של מאסר חובה של 14 יום, אם אינני טועה.
יפעת רווה: זה לא עניין פרטי.
דוד רותם: ואני רוצה שלושה חודשים, לפחות, והם מתנגדים.
דוד רותם: אתה רוצה שאני אגיד לך איפה אני צריך לעזור לעבודת המשטרה?
דוד רותם: יש לי כמה מקומות יותר רציניים.
חיים אמיגה: בוא נתחיל מכאן.
דוד רותם: לא, בוא נתחיל מהדברים החשובים באמת.
יפעת רווה: באיזה תאריך מתחיל הדיון בהבניית ענישה?
דוד רותם: ב-24 בדצמבר.
יפעת רווה: ואז יידון הדבר הזה?
דוד רותם: עזבי, עד שהם יגישו את ההסתייגות, תאמיני לי, היא לא תגיע הנה לפני 24 בדצמבר.
דוד רותם: אני מבטיח לך.
חיים אמיגה: אז יהיה איחוד בין הדיונים?
דוד רותם: בדיון הכללי יידון גם הנושא הזה, ואחר כך נפריד ביניהם, בסדר?
דוד רותם: רבותיי, כאשר יש לי כתובת במשרד הפנים היא מחייבת לכל דבר ועניין.
דוד רותם: כאשר אני הודעתי שזאת הכתובת שלי, איפה יש בחוק הפלילי שאדם שמסר כתובת לבית המשפט- -
יפעת חושן שאנן: חזקת המסירה לא מפורטת עד כדי כך.
דוד רותם: יש סעיף כזה.
יפעת חושן שאנן: אני לא מכירה.
דוד רותם: בטוח שכן.
יפעת חושן שאנן: יש לי החלטות שופטים שמתנגדים במקרים כאלה של הזמנה חוזרת כ"לא ידוע".
יפעת חושן שאנן: הם אומרים שלא מוכחת חזקת המסירה.
יפעת חושן שאנן: אז כך הולכים לאיבוד לפחות 10% מהתיקים שלנו, שזה למעלה מ-1,000 תיקים בשנה.
דוד רותם: מה זה "מסירה חוזרת"?
יפעת חושן שאנן: קיים אישור מסירה, ובו מצוין "לא ידוע", בהתייחס לכתובת שהנאשם מסר.
יפעת חושן שאנן: "אינני סבורה כי בנסיבות אלה מוכחת חזקת המסירה", קובעת אחת השופטות.
יפעת חושן שאנן: אז זה אומר שחזקת המסירה באמת לא מפורטת, כי אם היא משמיטה את כל המקרים של "לא ידוע"- -
דוד רותם: סליחה, לא הבנתי.
דוד רותם: עוד מניסיוני אם אני מוסר לבית המשפט כתובת למסירת מסמכים כל זמן שלא מסרתי הודעה שמשנה, זאת הכתובת; וכל מסירה לשָם "לא נמצא", "לא נדרש", לא ידוע"- -
יפעת חושן שאנן: "לא נדרש" הם כן שופטים בהיעדר, ו"לא ידוע" הם לא שופטים בהיעדר.
דוד רותם: "לא ידוע", מה?
דוד רותם: האיש לא ידוע או הכתובת לא ידועה?
יפעת חושן שאנן: "לא ידוע", "עזב".
דני ליבמן: יש הרבה שופטים שלא מוכנים לתת פסק דין במצב הזה- -
יפעת חושן שאנן: כל השופטים בבית משפט לעניינים מקומיים - -
סיגל קוגוט: אבל מה התופעה?
סיגל קוגוט: רוב האנשים שעוברים דירה נותנים את הפרטים שלהם במשרד הפנים.
סיגל קוגוט: זאת לא תופעה של מרמה, שבכוונה נותנים כתובת שגויה- -
יפעת חושן שאנן: הנה, יש כאן.
סיגל קוגוט: אבל את אומרת שכל התופעה זה אלף תיקים.
יפעת חושן שאנן: לפחות השנה.
סיגל קוגוט: אפשר להניח שברובם זה אנשים שבתום לב עברו לדירה אחרת ונתנו כתובת במשרד הפנים.
דני ליבמן: אבל הם לא מודיעים על שינוי כתובת.
דני ליבמן: בשביל 100 שקל צריך להשקיע 300 שקל כדי למצוא אותם בכתובת הנכונה, וזה לא מספיק.
יפעת חושן שאנן: להתחיל לשלוח חברת חקירות.
סיגל קוגוט: למה 300 שקל?
סיגל קוגוט: לפנות למשרד הפנים- -
דני ליבמן: עוד דואר רשום ועוד עבודה של - - -
דוד רותם: למשל, אני קיבלתי דוח חנייה, ואני רוצה להישפט.
דוד רותם: אני שולח מכתב לתובע ואומר לו שאני מבקש להישפט.
דוד רותם: עוברת שנה ועוברים ארבעה חודשים – אני עובר דירה.
דוד רותם: אתה יודע כמה דוחות חנייה יש לי?
דני ליבמן: אז תכתוב לעיריית ירושלים שעברת כתובת.
דוד רותם: עזוב, אתם בראש שלי?
דוד רותם: אני הולך למשרד הפנים ולמשרד הרישוי, אני משנה כתובת, ובזה נגמר הסיפור.
דוד רותם: אל תהפכו את האזרח במדינה לפקיד שצריך לדאוג לכם לכתובות.
יפעת חושן שאנן: הוא לא פקיד, הוא יזם הליך.
דוד רותם: אני נותן כתובת למשרד הפנים- -
יפעת חושן שאנן: הוא לא פקיד, הוא פתח את הליך ברירת המשפט, הוא רוצה להישפט.
דוד רותם: לא, מי שפתח את ההליך הוא מי שנתן לו את הדוח.
יפעת חושן שאנן: לא, הוא פתח.
יפעת חושן שאנן: בברירת משפט מי שמבקש להישפט יוזם את ההליך, והוא זה שרוצה לבוא בפני שופט ולהעלות את טענותיו.
יפעת חושן שאנן: מן הראוי שהכתובת שהוא ימסור תהיה עדכנית.
דוד רותם: אז הוא נותן כתובת, והוא לא צריך לזכור - -
יפעת חושן שאנן: והיא שגויה.
דוד רותם: מה זה "הכתובת שגויה"?
דוד רותם: אם הוא מסר כתובת שגויה- -
יפעת חושן שאנן: הוא לא מאותר בכתובת הזאת.
אגנס וינקלר: הוא לא מעדכן את הכתובת שלו במשרד הפנים.
אגנס וינקלר: הבעיה היא שאי אפשר לאתר אותו כי הוא לא מעדכן את הכתובת שלו במשרד הפנים.
אגנס וינקלר: יש אין-ספור מקרים שאנשים לא מעדכנים את משרד הפנים.
אגנס וינקלר: אף על פי שלפי חוק מרשם האוכלוסין תוך 30 יום הוא חייב לעדכן את הכתובת, אין סנקציה בחוק, ומי שלא עושה כן, יוצא נשכר – אי אפשר לאתר אותו.
יפעת חושן שאנן: התיקים האלה הם תיקים אבודים.
דוד רותם: רבותיי, אני מוכן לחשוב על סעיף אחר, ב"חזקת מסירה", שמסירה לכתובת הרשומה במשרד הפנים תיחשב כמסירה.
יפעת חושן שאנן: אנחנו נתקן את תקנה 44.
דוד רותם: ונניח שהאיש ביקש להישפט, והכתובת שנתן היא שגויה.
דוד רותם: תקבלו פסק דין – מה תעשו איתו?
דוד רותם: אתם הרי לא תוכלו לגבות את זה.
דוד רותם: זה סתם פטנט כדי לסגור תיקים.
יפעת חושן שאנן: אם זה חזר "לא ידוע", השופטים לא ייתנו פסק דין.
דוד רותם: לא, אני אתקן את החוק.
דוד רותם: אני אכתוב ש"לא ידוע" זה כאילו נמסר.
דוד רותם: יופי, קיבלתי 3,000 שקל קנס – מה את עושה את זה?
סיגל קוגוט: אם יתקבל הסעיף הזה, איפה תמצאי את הבן אדם?
סיגל קוגוט: תשלחי חוקרים פרטיים כדי לאתר אותו?
יפעת חושן שאנן: הם שולחים גם עכשיו חוקר פרטי ומשלמים 80 שקלים כדי לאתר אותו בכתובות.
דוד רותם: סליחה, אני שואל שאלה: קיבלתי קנס של 600 שקל, מה את עושה עם הקנס?
דוד רותם: איך תגבי את הקנס, תשלחי חוקר פרטי?
אגנס וינקלר: לא, ברגע שיש גזר דין אפשר להביא את זה לאכיפה מנהלית.
אגנס וינקלר: באכיפה מנהלית שולחים את זה לכתובת מעודכנת, לפי משרד הפנים- -
דוד רותם: אין לך כתובת מעודכנת.
אגנס וינקלר: לא, אבל יש הכתובת המעודכנת הידועה.
דוד רותם: יש כתובת מעודכנת או אין?
אגנס וינקלר: יש כתובת מעודכנת.
דוד רותם: אז תלכי לכתובת המעודכנת מהתחלה.
אגנס וינקלר: אני הולכת לכתובת המעודכנת, אני לא משיגה אמנם את הבן אדם, אבל החזקה היא שעשיתי מסירה נכונה.
דוד רותם: עשית מסירה, וקיבלת פסק דין – מה תעשי עם פסק הדין הזה?
אגנס וינקלר: אני מעבירה את זה לאכיפה מנהלית.
סיגל קוגוט: זאת אומרת שיש כתובת מעודכנת.
אגנס וינקלר: יש כתובת מעודכנת, אבל הבן אדם לא מתגורר בה.
דוד רותם: מה זה אכיפה מנהלית?
אגנס וינקלר: אני שולחת את הדרישות, כפי שמחויב בפקודת המיסים לעירייה- -
דוד רותם: וכולן חוזרות כי הכתובת הזאת לא נכונה.
אגנס וינקלר: אבל אני שלחתי לכתובת המעודכנת- -
דוד רותם: עשית כתובת מצוינת, וזה עלה לך עוד 70 שקל ושלחת גם הודעות לפי חוק, מה את עושה בסוף?
אגנס וינקלר: אם זה נשלח למסירה תקינה, כי שלחתי את זה לכתובת המעודכנת הידועה – לא משנה אם הוא גר שם או לא – אני ממשיכה.
דוד רותם: איך את ממשיכה?
אגנס וינקלר: אני עושה עיקול חשבון בנק, ואז מאתרים אותו.
קריאה: יכול להיות שחלק יצליחו להתחמק גם מתשלום החוב הזה, אבל את חלק יצליחו למצוא.
סיגל קוגוט: אז אותו מאמץ אפשר לעשות לפני כן, לפנות למשרד הפנים.
אגנס וינקלר: אבל אי אפשר לפנות כי הוא לא מעדכן.
אגנס וינקלר: אני יכולה לפעול רק עם העיריות.
סיגל קוגוט: פשוט, ממה נפשך?
סיגל קוגוט: אם את לא מוצאת אותו בכלל את לא תמצאי אותו.
סיגל קוגוט: אם את מוצאת אותו את יכולה למצוא אותו גם- - -
אגנס וינקלר: אנחנו יודעים שאנחנו כן מוצאים מוצאים אנשים דרך עיקול בנק, דרך עיקול רכב, אבל לפי כתובת – לא.
אגנס וינקלר: יש לנו ניסיון.
דוד רותם: כמה תיקים כאלה יש לכם בשנה?
אגנס וינקלר: הרבה.
דוד רותם: כמה זה הרבה?
אגנס וינקלר: הרבה תיקים.
דוד רותם: כמה זה "הרבה"?
דוד רותם: הרבה אצלי זה גם שלושה.
יפעת חושן שאנן: לפחות 10% מהתיקים.
דוד רותם: כמה תיקים?
יפעת חושן שאנן: 1,000 תיקים לפחות.
יפעת חושן שאנן: אפילו יותר.
דוד רותם: רבותיי, בשביל 1,000 תיקים בשנה לא משנים את החוק לכל מדינת ישראל.
יפעת חושן שאנן: תלוי.
יפעת חושן שאנן: אני לא יודעת מה הנתונים ברשויות אחרות.
דני ליבמן: יש שופטים שכן נותנים פסק דין, אם אנחנו משכנעים אותם שהבן אדם אחראי- -
יפעת חושן שאנן: אצלנו הם לא מוכנים לתת.
דני ליבמן: אני לא יודע כמה לא.
דני ליבמן: זה לא 10%.
דני ליבמן: אפשר לתת כתובת על הירח.
דוד רותם: מתוך 1,000 תיקים, בכמה מתוכם בדקתם במשרד הפנים את הכתובת הנכונה?
יפעת חושן שאנן: מזכירות בית המשפט בודקת את כולם.
שלי וייל: כולם נבדקים.
דוד רותם: מזכירות בית המשפט בודקת?
דוד רותם: שלי וייל: בודקת במשרד הפנים את הכתובת, כפי שהיא מופיעה שם, ואם לא מאתרים אותו שם אין מה לעשות.
דוד רותם: ובמשרד התחבורה אין הכתובת שלו?
קריאות: גם וגם.
יפעת רווה: לוקחים את זה מהמאגר של משרד הפנים.
דוד רותם: איך שולחים לו רישיון נהיגה?
דוד רותם: או רישיון רכב?
יפעת רווה: אני אמנם לא משרד התחבורה, אבל לפי מה שנאמר לי מדי שבוע מתעדכן מי המאגר של משרד הפנים.
יפעת רווה: המאגר של משרד הפנים ושל משרד התחבורה הוא זהה למעשה.
דני ליבמן: יש גם אנשים שלא נוהגים ברכב שהוא בבעלותם.
דני ליבמן: אנשים שחברת ההשכרה הסבה את הדוח על שמם – יכולים לתת כתובת על הירח ולבזה נגמר העניין.
דן שני: יש חזקה שלא היינו ערים אליה.
דן שני: תקנה 44 לחסד"פ בכלל מעבירה את הנטל לנמען.
דן שני: אנחנו יוצאים מידי חובתנו- -
דוד רותם: מה כתוב שם?
דן שני: שאם שלחנו את זה בדואר רשום יראו את זה כאילו נמסר כדין, והנטל עובר לנמען להוכיח שהוא לא קיבל את זה מסיבות שאינן תלויות בו.
דן שני: בדרך כלל בשינוי כתובת או דברים כאלה בית המשפט דורש מהנמען להוכיח שהוא לא הודיע על שינוי כתובת.
דן שני: במובן מסוים זה גורע.
דוד רותם: זאת אומרת, אתה שוב אומר לי שלא צריך את התיקון הזה, אלא הבעיה היא שהשופטים לא מכירים את החוק.
דן שני: למיטב הניסיון שלי, דווקא את הסעיף הזה הם מכירים היטב.
דוד רותם: מי השופטים בבית משפט השלום בתל-אביב?
מלכה צדקה: בית משפט לעניינים מקומיים.
מלכה צדקה: זה מזכירות שהם עובדי עירייה, זה משהו מאוד ספציפי ונקודתי.
דן שני: אז בבתי משפט לתעבורה הפרקטיקה היא שבכלל לא מגישים את הסיבה.
דן שני: אנחנו לא צריכים את אישור המסירה, רק ששלחנו בדואר רשום.
מלכה צדקה: נכון, זה גם מה שאנחנו יודעים.
דוד רותם: 44 לחסד"פ גם על בתי משפט לעניינים מקומיים?
דוד רותם: אם כך, צריך להעביר קורס מזורז לשופטים ולהסביר להם את הסעיף בחוק.
דן שני: בתעבורה הבעיה בכלל לא מתעוררת.
יפעת רווה: בבתי משפט לעניינים מקומיים מכירים את התקנה.
יפעת רווה: הטענה שלכם, אם אני מבינה נכון, היא שהם מפרשים את זה כ"לא חל".
דוד רותם: אם כך, צריך אולי להגיש פעם ערעור למחוזי לקבל פסק דין שזה חל, ושלום על ישראל; או לבקש מכבוד השופט גל, מנהל בתי המשפט – השופטים בבית משפט לעניינים מקומיים הם גם אצלכם?
דוד רותם: - - לעשות קורס רענון לשופטים ללמד אותם איך זה חל, מתי זה חל, ולהביא להם כמה פסקי דין מבית המשפט לענייני תעבורה, ולפתור את הבעיה הזאת.
דן שני: אולי הטקטיקה היא לנהוג כמונו כי אנחנו בכלל לא מגישים את אישור המסירה כי אנחנו פטורים מכך.
דן שני: ברגע שאנחנו מודיעים ששלחנו בדואר רשום הנטל עובר לנאשם.
דן שני: הנאשם צריך להוכיח את כל היתר.
דן שני: ברגע שמגישים אישור מסירה, ועליו כתובות סיבות השופט עלול לטעות.
דן שני: זה לא נדרש בכלל, לפי תקנה 44א.
דן שני: די להוכיח, וזה מה שאנחנו מגישים – אישור ששלחנו בדואר רשום בלבד בלי אישור המסירה.
דני ליבמן: זה לא הולך.
דן שני: בתעבורה זה כן הולך.
דני ליבמן: זה לא הולך, ויש גם תביעות אזרחיות על כל מיני- -
דן שני: בתעבורה?
דן שני: בתעבורה אני אומר לך שזה הולך.
דני ליבמן: בתעבורה אני מאמין לך, אבל אצלנו זה לא הולך.
דני ליבמן: לא יקבל פסק דין בלי שקיבל את ההזמנה.
דן שני: אז תתמודדו עם תקנה 44 שהשופט פטור מלהידרש לאישור המסירה.
דן שני: כך כתוב במפורש ברחל בתך הקטנה גם בלי חתימה על אישור המסירה.
דני ליבמן: - - - השופט השתכנע צריך להיות כתוב "לא נדרש", אחרת הוא לא יודע- -
יפעת חושן שאנן: או "לא נדרש" או "חתום", רק אז הם נותנים פסיקה.
דוד רותם: אני מכה את משטרת ישראל שוק על ירך.
דוד רותם: רבותיי, אני יכול ללכת כי הדבר מאוד פשוט: אני בעד לתקן את התקנה הזאת, אבל אתם מבינים שאני מכה אתכם שוק על ירך בתיקון הזה?
דוד רותם: כי אתם כבר תצטרכו להביא את הסיבה, ואז גם אצלכם שופטים יגידו הפוך.
דן שני: בגלל זה אנחנו חושבים שכל המוסיף גורע.
דוד רותם: לכן אני מחוץ למשחק.
דוד רותם: תריבו ביניכם, תבואו להגיד לי מה אתם רוצים.
דוד רותם: יפעת, את הופכת להיות הכוון.
יפעת רווה: שמתי לב.
דוד רותם: כי אם אני מכניס את הסעיף הזה אני מחסל את התביעות של משטרת ישראל.
סיגל קוגוט: וגם הנהלת בתי המשפט.
דוד רותם: גם הנהלת בתי המשפט; ואני אז צריך להכניס לכאן סעיף על מעמדה של רשות התעבורה העירונית, כי אני הודעתי לו, לא קיבלתי, ומחר בבוקר הוא עושה לי עיקול על חשבון הבנק, ואני אומר, חבר'ה, הנה הדואר הרשום, ואומרים לי, לא קיבלנו.
דוד רותם: תעשי עכשיו גם חזקת מסירה הפוכה, שאם אני שלחתי רואים אותם כמי שקיבל.
יפעת רווה: אנחנו יכולים 5 דקות התייעצות?
דוד רותם: מכיוון שאנחנו לא פותרים את זה היום ממילא, תסיימו את הדיון ותחליטו.
דוד רותם: תודה רבותיי, אנחנו נקבל החלטה.
סיגל קוגוט: ואתם תודיעו על ההסתייגות.
דוד רותם: נכון, אתם תודיעו על ההסתייגות.
דוד רותם: הצעת חוק שיפוט בענייני התרת נישואין (מקרים מיוחדים וסמכות בין לאומית), הצעת חוק ממשלתית.
סיגל קוגוט: לפני כחמש שנים תיקנו את חוק התרת נישואין בכמה עניינים.
סיגל קוגוט: אחד מהם היה לפשט את ההליך של התרת נישואין, שהיה מרוכז אז בידיו של נשיא בית משפט עליון, שמחד גיסא הפעיל שיקול דעת גם במקרים רגישים, ומאידך גיסא היו תקועות אצלו הרבה מאוד בקשות, וזה גרם לעינוי דין להרבה אנשים שרצו להתיר את נישואיהם.
סיגל קוגוט: אחד התיקונים בחוק הוריד את הבקשות לערכאות יותר מרובות.
סיגל קוגוט: עדיין נשארה סמכות בידי נשיא בית המשפט העליון ואפשר להעביר אליו תיקים מסובכים, אבל זה אמור להיות מטופל בבתי המשפט למשפחה על ידי סגן הנשיא, והוא מבקש חוות דעת מבתי הדין הדתיים השונים, אם יש לו ספק בדבר העדה הדתית, בדבר הצורך בכל זאת בגירושין, אם מדובר בשתי דתות מוכרות שונות.
סיגל קוגוט: יש שלושה מקרים שבהם הוא צריך לפנות.
סיגל קוגוט: שיקול הדעת שלו הוא בדרך כלל די טכני.
סיגל קוגוט: הוא צריך לראות לפי המסמכים, אם יש איזשהו ספק ולבקש חוות דעת, וכאן מתבקש אחד התיקונים בחוק, מאחר שנאמר שבגלל שאנחנו נתנו את הסמכות רק לסגן הנשיא, לפעמים כשהוא נעדר או כשהוא בחופשה, הבקשות שוכבות, ולכן ביקשו שנשיא בית המשפט יוכל להסמיך עוד שופט אחד, שבהיעדרו של סגן הנשיא יוכל לטפל בבקשות האלה.
סיגל קוגוט: בהמשך המסלול, אחרי שזה מועבר לבית הדין הדתי, החוק קוצב זמנים, שבהם בית הדין הדתי צריך לתת תשובות.
סיגל קוגוט: גם כאן אנחנו ביקשנו, שאם אפשר יהיה, יפרטו נתונים על שיפור שהתיקון הזה עשה והאם הוא באמת קיצר את אורך חיי התיקים.
סיגל קוגוט: גם כאן מתבקש תיקון, תיקון שלמעשה התבקש עוד כשחוקקנו את החוק המקורי בעניין בתי הדין הדתיים.
סיגל קוגוט: הוועדה חשבה שכדאי לייחד את הסמכות הזאת ללא רבים, ולכן היא קבעה שמי שאחראי לתת את התשובות האלה לבתי המשפט למשפחה יהיה נשיא בית הדין הרבני או ראש בית הדין הדתי האחר, והוא יהיה רשאי להסמיך לכך דיין אחד נוסף.
דוד רותם: ראש בית הדין הדתי, מי אומר שזה הנשיא?
דוד רותם: לא כתוב נשיא בית הדין, כתוב ראש בית הדין.
דוד רותם: ראש בית הדין זה כל אחד מראשי האבות - -
יוסף וסרמן: כל - -
שמעון יעקבי: לא, יש הגדרה מדויקת.
סיגל קוגוט: יש בחוק הגדרה, והכוונה היא לנשיא.
דוד רותם: כי אני רואה את התיקון, כתוב:
דוד רותם: כל אחד מהם יהיה מוסמך לבצע סמכויותיו של ראש בית הדין.
מיכל כהן: שמוגדר בסעיף 3(ז).
דוד רותם: אה, ראש בית הדין מוגדר כנשיא בית הדין.
סיגל קוגוט: כן: "ראש בית דין", כל אחד מאלה...
סיגל קוגוט: לעניין יהודים – נשיא בית הדין הרבני הגדול; לעניין דרוזים – ראש בית הדין השרעי לערעורים" וכך הלאה.
סיגל קוגוט: הוועדה אז לא רצתה שהסמכות תתפזר, כדי שתהיה איזושהי אחידות בשיקול הדעת, והיא החליטה אז שזה יהיה נשיא בית הדין הרבני, והוא יוכל להסמיך לכך דיין נוסף.
סיגל קוגוט: כבר בעת חקיקת החוק, התבקשנו על ידי בתי הדין הרבניים, שיהיו יותר דיינים, וגם עכשיו נתבקש שהנשיא יוכל להסמיך עוד דיינים לדון בחוות הדעת אלה, ולא רק עוד דיין אחד.
סיגל קוגוט: כאן זה גם עניין של מדיניות וגם עניין של נתונים, אני מניחה שיפרטו לנו אותם.
מיכל כהן: סיגל אמרה את הדברים הכלליים, אז אולי אפשר לפרט.
דוד רותם: בואו נתחיל עם בתי המשפט.
דוד רותם: אני מכיר את הבעיות בבתי הדין, שם יש תמיד בעיות.
דוד רותם: אני הייתי משנה פה את כל הסעיף.
שירי לנג: התיקון הוא יותר תיקון טכני.
דוד רותם: כמה בקשות כאלה מגיעות לבתי המשפט?
שירי לנג: בהערכה שלנו, כ-2,400 בקשות.
דוד רותם: מה זה "בהערכה שלנו"?
דוד רותם: לא בדקתם?
שירי לנג: על פי בדיקה שלנו, זו הערכה שמבוססת על בדיקה שעשינו.
דוד רותם: הערכה זו הערכה ובדיקה זו בדיקה.
דוד רותם: אני רוצה נתונים מדויקים, לא הערכות.
שירי לנג: לפי הבדיקה שלנו, כ-2,400 בקשות להתרת נישואין מוגשות בשנה לבתי המשפט לענייני משפחה.
שירי לנג: יש כ-14 בתי משפט לענייני משפחה, שבהם מכהנים שישה סגני נשיא.
דוד רותם: אני לא מבין, סגן הנשיא לא צריך להפעיל שום שיקול דעת, אלא לשים חותמת: להעביר לבית הדין לחוות דעת.
שירי לנג: נכון, העניין הוא שכאשר סגן הנשיא נעדר, בין אם זה מפאת מחלה או כשהוא יוצא לאיזושהי חופשה, וזה קורה - -
דוד רותם: למה שזה לא יהיה כל שופט שאליו מגיע התיק?
דוד רותם: זה מגיע לשופט של בית הדין לענייני משפחה?
דוד רותם: כל שופט כזה יהיה מוסמך לעשות את זה.
דוד רותם: למה אני צריך רק כאלה שופטים, שנשיא בית המשפט הסמיך אותם?
דוד רותם: אין בזה הגיון.
דוד רותם: הרי אנחנו רוצים שהדבר הזה ירוץ אוטומטית.
דוד רותם: עוד מעט זה יהיה מיותר, אבל בינתיים שזה יהיה.
דוד רותם: למה שלא תגידו: כל שופט של בית משפט לדיני משפחה שאליו מגיע התיק יהיה מוסמך לבקש חוות דעת.
דוד רותם: זאת בסך הכל חוות דעת.
שירי לנג: לנו אין התנגדות שזה יהיה כך.
לאה רקובר: אני רוצה להבהיר רק מבחינת ההשתלשלות של החקיקה מבחינתנו.
לאה רקובר: אנחנו בהתחלה חשבנו לקבוע, שהנשיא יוכל להסמיך שופט אחד קבוע.
לאה רקובר: אנחנו לא רצינו לעשות שינויים מרחיקי לכת מהחוק המקורי.
לאה רקובר: הרעיון נראה לנו נכון, אבל החוק המקורי קבע שזאת סמכות לסגן הנשיא, ואנחנו לא רצינו לחרוג באופן בוטה.
לאה רקובר: יש לנו צורך, שנובע - -
דוד רותם: החוק המקורי קבע שהסמכות היא לנשיא בית המשפט העליון.
דוד רותם: אחר כך באתם ושיניתם את זה ואמרתם: סגן נשיא של בית משפט לדיני משפחה.
דוד רותם: עכשיו אתם אומרים: בואו נוסיף עוד שופט אחד.
דוד רותם: בואו נראה שאנחנו מוסיפים עוד שופט אחד – אנחנו מדברים על 200 תיקים בשנה, אז נניח שזה יתחלק בין שני השופטים האלה, זה 100 תיקים.
לאה רקובר: לא, פה ההצעה יותר מצומצמת ממה שאתה אומר.
דוד רותם: בטח שזה יותר מצומצם ממה שאני אומר.
לאה רקובר: לא, ממה שאתה אומר ההצעה יותר מצומצמת.
דוד רותם: אני לא רוצה לצמצם, את לא מבינה שאני רוצה להרחיב?
לאה רקובר: אני הבנתי, אבל מה שאני אומרת זה שמה שאתה אומר שכבר היום כתוב בהצעה – שזה עוד פחות ממה שאתה – שרק בהיעדרו של סגן הנשיא, ניתן יהיה למנות שופט - -
דוד רותם: מה את רוצה להגיד לי?
דוד רותם: שעוד פעם הגשתם לי הצעת חוק לא טובה?
דוד רותם: אני יודע את זה לפני שתגידי את זה.
דוד רותם: הרב יעקבי, מקובל עליך?
מיכל כהן: אולי צריך לבדוק את זה.
דוד רותם: אתם רוצים לבדוק את זה?
סיגל קוגוט: זה היה אז מכוון כדי לייחד את הסמכות.
דוד רותם: הרב יעקבי, עכשיו תייצג את בתי המשפט.