GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יפעת רווה: נאמר כך: "תובע רשאי לדון בבקשה שהוגשה לאחר המועד אם שוכנע שהבקשה לא הוגשה במועד בשל סיבות שלא היו תלויות במבקש ושמנעו ממנו להגישה במועד והיא הוגשה מייד לאחר שהוסרה המניעה".
יפעת רווה: זאת אומרת, זאת העילה.
אופיר פינס-פז: כך זה עובד?
אסנת ברוקנטל: בוודאי, זה תובע במשטרה.
אופיר פינס-פז: אז אולי צריך שיהיה סעיף כזה על בית משפט?
יפעת רווה: כיוונו לדעת גדולים ובאחד התיקונים אנחנו מציעים לעשות את זה.
אופיר פינס-פז: בטח הסנגוריה מתנגדת.
ישי שרון: דווקא לא.
יפעת רווה: בנושא הזה אנחנו בהחלט חושבים שצריך לצמצם.
יפעת רווה: אנחנו חוזרים לסעיף 229.
יפעת רווה: אנחנו אומרים שבהנחה שקיימת האפשרות הזאת לבית המשפט, לקיים את המשפט גם אם הוא הודיע באיחור, גם אז לא תחול חזקת ההרשעה.
יפעת רווה: אם אין קביעה כזאת אז נוצרת סתירה בין סעיף 230ב', שמאפשר לאדם להישפט באיחור לבין העובדה שהוא מוחזק כמי שמורשע.
יפעת רווה: זה בדיוק מה שנאמר פה.
יפעת רווה: יוצא שאדם שהורשע והוא מבקש שוב להישפט וזאת סיטואציה לא הגיונית.
יפעת רווה: אם הוא ביקש להישפט ובית המשפט אפשר לו את הדבר הזה, לא הגיוני שתחול חזקת ההרשעה.
דוד רותם: סעיף קטן 3 מדבר או על אדם שבית משפט החליט לקיים את משפטו למרות שהודיע באיחור על רצונו להישפט.
דוד רותם: השאלה למה אני רוצה את זה?
יפעת רווה: כי התוצאה היא סתירה.
יפעת רווה: ההנחה שלנו שעצם האפשרות להישפט באיחור נותרת בעינה, למרות שבהמשך נציע בהמשך לצמצם מאוד את העילות.
דוד רותם: את זה אני רוצה למנוע.
סיגל קוגוט: אבל אלה סיטואציות שגם אתה - - -
דוד רותם: אז יגישו בקשה מיוחדת לבית המשפט.
סיגל קוגוט: הם מגישים.
יפעת רווה: אלה בקשות מיוחדות ואנחנו מציעים שהעילות יהיו במקרים נדירים.
אופיר פינס-פז: השתכנעתי שהצעתם טובה.
דוד רותם: אם אופיר מסכים, מי אני שאחלוק עליו?
יפעת רווה: לפני שאני עוברת לסעיף 230, אז סעיף 229, הנושא של תשלומים לקופת הרשות מקומית.
יפעת רווה: היום, ככלל, הרשויות המקומיות אוכפות בעיקר חוקי עזר והקנסות נכנסים לקופות שלהן.
יפעת רווה: לעבירות מנהליות יש חוקים ארציים, שאנחנו נותנים לרשויות המקומיות לאכוף וזה גם נכנס לקופה שלהן.
יפעת רווה: אנחנו מציעים, בהתאם, כיוון שיש יותר ויותר חוקים ארציים, בעיקר בנושא של איכות הסביבה, שהחוק הוא לא חוק עזר מקומי אלא זה חוק ארצי, אבל אנחנו נותנים סמכות לרשות המקומית לאכוף, אנחנו רוצים שהיא תאכוף את זה, אנחנו מציעים שהכספים האלה ייכנסו לקופת הרשות המקומית ולא לאוצר המדינה.
דוד רותם: אני רוצה לדעת נתונים סטטיסטיים.
דוד רותם: כמה דוחות כאלה מוגשים?
דוד רותם: כמה קנסות?
דוד רותם: כמה הקופות יקבלו?
דוד רותם: בין היתר זה כולל חנייה, לא בכחול לבן אלא - - -
יפעת רווה: זה כבר קיים.
אופיר פינס-פז: מה לא נכנס?
יפעת רווה: עישון, למשל.
דוד רותם: למה אני צריך להעביר את זה לרשויות המקומיות?
יפעת רווה: כי אחרת הם לא יאכפו את זה.
דוד רותם: יש פה מישהו מנציגי הרשויות המקומיות?
דוד רותם: הפקחים אצלכם מקבלים לפי מספר הדוחות שהם מגישים?
אורית מלמד: לא ידוע.
אופיר פינס-פז: מה זאת אומרת לא ידוע, כן או לא?
דוד רותם: אז איזה תמריץ יש להם?
דוד רותם: אז כמו שאני מתמרץ את המקומות, בואו נתחיל לתמרץ גם את הפקחים.
דוד רותם: אתם מבינים מה אתם עושים?
אופיר פינס-פז: יש פה עניין של משאבים.
דוד רותם: אז תכניסו סעיף, כמו שאמרנו השבוע, שמה שייגבה פה ייכנס או לשיפור התשתיות התחבורתיות, אם זה בעבירות תעבורה, או לתשתיות הפיקוח ושזה לא יבלע בתקציב הרשות המקומית לדברים אחרים.
דוד רותם: אתם רוצים לעודד אותם לפקח על עישון?
דוד רותם: אין בעיה, תכתבו.
יפעת רווה: שכחתי שאתה מעשן, הדוגמה לא היתה טובה.
דוד רותם: אין ניגוד עניינים ואני אוכיח לכם למה לא.
דוד רותם: כאשר היה צריך לעלות הקנס על עישון במקום ציבורי היו בוועדה שני חברים, אני ומנחם בן ששון.
דוד רותם: אם הייתי מצביע נגד זה היה נופל.
דוד רותם: יצאתי כדי שהוא יוכל להעביר את זה.
דוד רותם: מי שמעשן במקום ציבורי, שישלם הרבה כסף.
דוד רותם: אבל אני לא רוצה - - -
אופיר פינס-פז: אל תשלי את עצמך, הם לא אוכפים את החוק הזה בכלל ולא בגלל זה.
אופיר פינס-פז: קיי, סעיף 10 עבר.
דוד רותם: מה עבר?
אופיר פינס-פז: לפי מיטב כושר שיפוטי הקדשנו לסעיף הזה די והותר זמן.
דוד רותם: הבעיה שמטרידה אותי היא לאן הולך הכסף בתוך הרשות.
דוד רותם: אם אני נותן להם תמריץ לפקח על העישון, אני רוצה שהם יפקחו על העישון.
אופיר פינס-פז: אני איתך.
אורית מלמד: אני לא מבינה במה זה שונה מהסעיף שקיים בחוק העבירות המנהליות.
אורית מלמד: שם אין סעיף כזה.
דוד רותם: זה שונה בדבר אחד, מי שחוקק אותו אז, לא חשב כמו שצריך לחשוב.
דוד רותם: זה השוני היחידי.
דוד רותם: עדיין, סעיף ייעודי, יכול להיות שמדובר בפיתוח כבישים.
אופיר פינס-פז: הוא רוצה לכתוב שזה יעבור לאכיפה.
אופיר פינס-פז: זה עדיין כללי מספיק.
אורית מלמד: מעשית, מה יעשו עם זה?
דוד רותם: עוד פקחים.
דוד רותם: קודם כל אני לא רוצה שזה יאפשר למשרד הפנים להגיד לרשות המקומית: רבותיי, מענק האיזון שלכם יורד כי אתם גביתם עוד 3 מיליון שקל בקנסות.
דוד רותם: אני לא רוצה לעזור לכם.
דוד רותם: הבנת אותי?
דוד רותם: אם הכוונה שלכם היא שעל-ידי כך תקטינו את תקציב משרד הפנים בגלל שלא תצטרכו לתת מענקי איזון - - -
אורית מלמד: בוודאי שזאת לא הכוונה.
דוד רותם: אני רוצה שהכסף שהם גובים ילך לצורך הנושא של אכיפה.
דוד רותם: זה לא נכנס לתקציב הרגיל של המועצה.
דוד רותם: תקן כוח אדם הם לא יכולים להגדיל בלי אישור של משרד הפנים.
דוד רותם: אז יבואו להגדיל את מספר הפקחים יגידו להם: אתם השתגעתם, לא ניתן לכם.
דוד רותם: אז הם לא יגדילו את מספר הפקחים.
דוד רותם: אחר-כך יהיה להם עוד כסף בקופה יגידו להם: אין בעיה, מענק האיזון יורד.
דוד רותם: אז יקרה שהציבור ישלם עוד פעם.
דוד רותם: אני אומר, אתם מקבלים תמריץ לאכיפה, תשתמשו בו לאכיפה ולא לשום דבר אחר.
דוד רותם: אנא לבדוק את הרעיון שלי.
דוד רותם: רבותיי, עד כאן.
דוד רותם: אני כבר יושב שעתיים בלי חמצן ואני צריך להתכונן לישיבה הבאה.
דוד רותם: אתם חייבים לנו הרבה תשובות.
דוד רותם: אני אגיד לך למה אני רוצה להגיע.
דוד רותם: נתת לי ערבות בנקאית להשתתפות במכרז או לקיומו של חוזה.
דוד רותם: החוזה הוא נכס ואתה לא תדווח לי על הערבות הבנקאית, אני גם לא אדע על הנכס.
דוד רותם: לכן אני מחפש מתחת לאדמה איך אני אהפוך את הערבות הזאת לנכס כדי שאפשר יהיה לתפוס את הכסף של המכרז.
דניאל וקס: אנחנו כבולים כרגע על ידי החוק.
דוד רותם: אתה רואה שבאתי ישר להערה שלך כי בזה עצרנו.
דוד רותם: אני לא בטוח ואני לא יודע לתת תשובה במקום כי אני רוצה לחשוב על זה, האם קבלת ערבות היא לא קבלת נכס?
דוד רותם: בוא תגדיר לי מה זה נכס.
דניאל וקס: בחוק ההוצאה לפועל יש הגדרה לנכס.
ענת הראבן: "נכס בחוק ההוצאה לפועל, לרבות זכות קיימת או עתידה".
דוד רותם: האם לקבל ערבות זאת זכות?
דניאל וקס: זאת לא זכות, זאת חבות.
דניאל וקס: זאת לא זכות של החייב.
דניאל וקס: החייב ביקש מהבנק שהבנק יוציא ערבות בנקאית למוטב.
דניאל וקס: זאת זכות של המוטב.
דוד רותם: האם כאשר אתה הוצאת לי ערבות בנקאית לא קמה לי זכות, לי מבקש הערבות?
דוד רותם: אני מבקש הערבות ונתתי את הערבות לצד שלישי.
דוד רותם: קמה לי זכות שאם אני לא אשלם, אתה תשלם.
רפי רוס: אתה מנוטרל בעצם.
דוד רותם: מבקש ה ערבות הוא מחוץ לתמונה והצד השלישי יכול לבוא ולהגיד: תן לי את הכסף ועל-ידי כך אני השתחררתי מתביעה שלו נגדי ויכול להיות שקיבלתי תביעה שלך נגדי כי אתה תתבע ממני את הכסף ששילמת.
דני וקס: מכוח ההסכם בין הבנק לבין החייב.
דוד רותם: אבל הצד השלישי לא יגיש נגדי תביעה כי הוא קיבל את כספו.
דוד רותם: על הערבות הזאת יש לי זכות.
דוד רותם: אני קניתי זכות שלא תוגש נגדי תביעה.
דני וקס: אני חושב שבכל אופן אנחנו צריכים להסתכל על טבלת הופלד.
דני וקס: תמיד זכות מול חובה ישירה אבל לא עקיפה.
דוד רותם: מול הזכות שלי שלא תוגש נגדי תביעה, עומדת החבות שלי לשלם לך.
דוד רותם: זה לא צריך להיות זכויות וחובות כלפי אותם צדדים.
23591: מה שהיושב ראש אמר זאת שאלה פרשנית שבסופו של דבר הרשמים יצטרכו לתת עליה את הדעת.
23591: הגדרה הזאת מופיעה בחוק, כך שלעניינו גם אם נמחק את הסיפה של התקנה הזאת, זה לא ישנה כל-כך ברמה המעשית וזה יהיה עדיין נתון לשיקול הדעת ולפרשנות שהרשמים יתנו להיקף ההגדרה של המונח נכס.
23591: הדבר הזה מופיע בחוק.
דוד רותם: הלוואות שחייב קיבל מהתאגיד וטרם נפרעו, מופיע בחוק?
23591: מופיע בחוק ששיקול הדעת של הרשם הוא לתת מידע על נכס או מקור הכנסה שניתן לגבות ממנו את החוק שיש לחייב.
23591: ככל שהרשם יסבור - - -
דוד רותם: אבל אם אני אכתוב בתקנות "לא יימסר" אז בעצם אני פוגע בשיקול הדעת שלו.
דוד רותם: אין לי בעיה למחוק את כל התוספת הזאת.
דוד רותם: מה עמדתכם?
ליאת בן-מאיר שלום: אני לא מומחית לעצם העניין.
ליאת בן-מאיר שלום: העיקרון שצריך להנחות אותנו, האם בערבויות או בהלוואות יש מידע על נכס שניתן לגבות ממנו את החוק, או עשוי להיות מידע על נכס שניתן לגבות ממנו את החוב.
ליאת בן-מאיר שלום: לכן זה בכלל רלוונטי.
ליאת בן-מאיר שלום: אם לא, זה לא מידע שצריך בכלל להיות בגדר של שקילה האם למסור לזוכה.
ליאת בן-מאיר שלום: זה כן מופיע בתוספת כי התוספת מדברת גם על מידע.
ליאת בן-מאיר שלום: קודם כל על מידע שצריך לצורך חקירת יכולת והערכת היכולת הכלכלית של החייב.
ליאת בן-מאיר שלום: המסירה לזוכה זה כבר השלב השני.
ליאת בן-מאיר שלום: לכן יש פה שאלה מקצועית האם המידע על ערבויות והלוואות, יש פה מידע על נכס שהזוכה יכול לגבות ממנו את החוב.
דוד רותם: יכול להיות פה מידע על נכס שממנו אפשר יהיה לגבות.
דני וקס: אבל אנחנו ענינו שהמידע הזה נמסר בדרך אחרת.
דני וקס: כי כשמדובר על זכויות – אם יש פיקדון כספי נגד - - -
רפי רוס: הוא מדבר על מוטב הערבות.
דוד רותם: אני מדבר על מוטב הערבות.
דוד רותם: הוא הגיש מכרז ואני נתתי לו.
דוד רותם: אני נתתי ערבות לביצוע הסכם ואני רוצה שיהיה מידע.
דוד רותם: האם זה יפריע לכם אם נוריד את הסיפה והרשם יחליט?
23591: גם אז, השאלה היא - - -
דוד רותם: הרשם יחליט.
דוד רותם: אם מישהו ישכנע אותו, הוא ייתן, לא ישכנע, לא יתן.
ענת ליברמן: אם נוריד את הסיפה נשאיר את זה תמיד לשיקול דעתו של הרשם.
ענת הראבן: ממילא כל פרט 17 הוא בשיקול דעת הרשם.
דוד רותם: אלא אם כן את מוסיפה לו את הסיפה, אז הוא לא יכול.
23591: בנסיבות העניין, הרשם יחליט האם המידע הזה הוא מידע על נכס שניתן לגבות ממנו את החוב והוא יחליט אם לתת את זה או לא.
דני וקס: הבעיה היא שאנחנו מעוניינים בפעילות אוטומטית במינימום עומס על הרשם.
דני וקס: אם כל מקרה של מידע מבנק יצטרכו החלטת רשם, אנה אנו באים?
רפי רוס: כמה ערבויות בנקאיות יש למישהו שעשו עליו חקירת יכולת?
דוד רותם: אני לא יודע ואני לא זוכר למה הכנסנו את הסעיף הזה בחוק.
דניאל וקס: הנחנו שזה לא נכס ולא ניתן לגבות ממנו.
דוד רותם: זה נכון שאי-אפשר לגבות ממנו אבל אתה מבין שאם אני יודע שהבנק נתן ערבות של 2 מיליון שקל לביצוע איזה הסכם או למכרז, אז אני יודע שלאיש הזה יש משהו שם ואז אני הולך אליו.
ליאת בן-מאיר שלום: ואז אני יכולה לגבות את החוב?
דוד רותם: את יכולה לגבות את החוב מהרווחים שלי.
דוד רותם: זכיתי במכרז, יש ערבות בנקאית.
דוד רותם: בדרך כלל אנשים נוהגים להרוויח כשהם עושים חוזה במכרז.
דני וקס: אדוני, אני חושב שהאופציה הזאת היא די רחוקה.
דני וקס: אם החייב הגיש בקשה למכרז וכנגד זה הוא נתן ערבות, הוא עוד לא זכה במכרז.
דני וקס: ברגע שהוא זכה במכרז כבר אין צורך בערבות.
דוד רותם: עבור ביצוע, עבור טיב, יש הרבה ערבויות.
דניאל וקס: משמע, שאם העבודה עוד טרם בוצעה, עוד לא מגיע לא כסף ואין לי מה לעקל.
דניאל וקס: אם העבודה כבר בוצעה - - -
דוד רותם: לא, העבודה בהליכי ביצוע.
דוד רותם: הוא בונה בית ספר והוא מקבל לפי שלבים.
דוד רותם: זה בדיוק המקום לשים לו את היד.
דוד רותם: אני חושב שאני מבין מה מפחיד אתכם.
דוד רותם: אם אני אשים עיקול על הכספים שהוא צריך לקבל בעבודות המכרז, יהיה מצב שהוא לא ישלם לכם את הערבות.
דניאל וקס: זה לא מפחיד מכיוון שאם ניתנה המחאת זכות, ממילא מבחינת סדרי עדיפויות אנחנו כותבים, אז ממה יש לנו לחשוש.
דניאל וקס: במקרים כאלה לא זאת הבטוחה.
רפי רוס: זה לא כל-כך משנה כי אחוז המקרים שיהיה מישהו עם חקירת יכולת שיש לו ערבות בנקאית - - -
דוד רותם: בסדר, אבל אז הטענה של וקס לא עומדת.
דוד רותם: וקס אומר שהוא רוצה אוטומטית ואתה גורם לכך שעל כל דבר יהיה צריך ללכת לרשם.
דוד רותם: אם האחוז הוא לא גדול, אז במקרים האלה כן ילכו לרשם.
ענת הראבן: עוד דוגמה לנכס יכולה להיות קבלן שנותן ערבות לקונים על פי חוק המכר.
ענת הראבן: אפשר לדעת מי הקונים של הקבלן ומה ערך הערבויות.
דוד רותם: מה זה ייתן לי?
דוד רותם: שאני אעקל אצלם את הכסף?
ענת הראבן: אצל הקונים.
דוד רותם: את המידע הזה את צריכה לקבל מהמנהל או מהטאבו, שהוא בעל הנכס.
ענת הראבן: אם הקבלן הוא לא בעל הנכס זה לא יגיע דרך המנהל.
דוד רותם: אם הקבלן הוא לא בעל הנכס אז הוא לא נותן את הערבויות.
דוד רותם: החוק קובע שבעל הנכס נותן.
ליאת בן-מאיר שלום: מה לגבי הלוואות?
דני וקס: אדוני, ממה נבעה ההערה שלי?
דני וקס: מבחינת הבנקים, לנו אין התנגדות שראש ההוצאה לפועל ימסור את כל הפרטים לזוכה.
דני וקס: להיפך, אנחנו מעוניינים שכל הפרטים יימסרו כי אחרת יש מידע לקוי בכך שיש, נניח, יתרת חוב והזוכה לא יודע מכך.
דני וקס: אני יכול לבצע קיזוז מכוח חוק החוזים, סעיף 53 או מכוח שיעבוד על פיקדון.
דני וקס: בכך שהזוכה לא מקבל את המידע שיש על הלוואות וערבויות, יהיו עימותים בין הזוכה לבין הבנק.
דני וקס: הוא יגיד: מדוע דיווחת שיש זכות ועכשיו אתה לא מעביר להם את הזכות?
דני וקס: כדי למנוע את זה, אנחנו מעוניינים במסירת המידע, אלא שהחוק היום מגביל אותנו.
דוד רותם: אתם את המידע מוסרים השאלה אם מוסרים את זה לזוכה?
דוד רותם: אתם צריכים לתת את המידע.
ענת ליברמן: אבל אז המידע לא שלם אצל הזוכה.
דוד רותם: לכן אני מציע למחוק את הסיפה.
ענת ליברמן: ואז אפשר יהיה להעביר ויהיה בידיו מידע שלם.
דוד רותם: אז הרשם יקבל את ההחלטה.
ליאת בן-מאיר שלום: אבל מה עם הלוואות?
דוד רותם: גם לגבי הלוואות.
ליאת בן-מאיר שלום: הלוואות זה נכס או מקור הכנסה שניתן לגבות ממנו את החוב.
דוד רותם: במקרים מסוימים כן.
דוד רותם: קודם כל, יכול להיות מצב שיש לו בחשבון – אני מקבל דוח שיש לו יתרת זכות של מיליון דולר בחשבון.
דוד רותם: אבל, מתברר שבחשבון ליד זה יש לו הלוואה של מיליון דולר והחשבון הזה משועבד ולהם יש זכות קדימה על זה.
דוד רותם: אני צריך לדעת על זה כי אז אני לא פועל בכיוון הזה, אני הולך לכיוונים אחרים.
ליאת בן-מאיר שלום: אני שואלת אם מבחינת הכניסה לסעיף המסמיך, האם זה בכלל נכס או מקור הכנסה שניתן לגבות ממנו את החוב?
ליאת בן-מאיר שלום: מה שרשאי הרשם להעביר לזוכה לפי 7ב'(ד), שזה בעצם הסעיף המסמיך הרלוונטי לתקנת המשנה בה אנו דנים ואני מקריאה: "ואולם אם מצא שיש לחייב נכס או מקור הכנסה שניתן לגבות ממנו את החוב, רשאי הוא להביא לידיעת הזוכה את דבר קיומו של הנכס".
ליאת בן-מאיר שלום: האם זה בכלל נכס או מקור הכנסה שניתן לגבות ממנו את החוב?
רפי רוס: הלוואות לא.
רפי רוס: אפשר לראות בערבות בנקאית כמקור הכנסה.
דוד רותם: אלא אם כן הוא לקח את ההלוואה לצורך רכישת דירה ולא במשכנתא.
ענת ליברמן: אבל אז אני אדע את המידע הזה ישירות מהמנהל.
דוד רותם: לא, אין משכנתא רשומה, זה בדיוק העניין.
ענת הראבן: יש מידע גם מהטאבו ומהמנהל.
דוד רותם: רבותיי, אני לא זכאי למשכנתא וקניתי דירה.
דוד רותם: הלכתי לבנק וביקשתי מהם הלוואה של מיליון דולר.
דוד רותם: הוא נתן לי 1,100,000 דולר ואני שמתי בפיקדון 1,000,000 דולר.
דוד רותם: אתם תקבלו הודעה מהבנק שיש 1,000,000 דולר בפיקדון ולא תדעו על ההלוואה.
דוד רותם: תעשו פעולות ותטילו עיקולים ואז הבנק יודיע שנכון שיש פה פיקדון אבל יש פה חוב של 1,100,000 כי הוא לקח הלוואה.
דוד רותם: בסוף אדע שיש הלוואה כי הרי בנק יתגונן למה לא צריך להטיל עליו עיקול.
רפי רוס: הנקודה היא שהמידע בעצם נמצא אצל הרשם כי הרשם כבר יודע שיש הלוואה.
רפי רוס: הבעיה היא שלרשם אין זמן והוא זורק לזוכה והזוכה פונה אלי.
ליאת בן-מאיר שלום: איך נדע שיש דירה?
דוד רותם: אתם לא תדעו.
דוד רותם: אני קניתי דירה שהיא בתהליכי בניה.
דוד רותם: לא יכולתי לקבל משכנתא אז גם אין גם התחייבות לרישום משכנתא.
ענת הראבן: יש לך הערת אזהרה.
דוד רותם: לא תמיד כי לא תמיד הוא הבעלים.
ענת הראבן: יכול להיות נכס שהוא לא דירה.
ענת הראבן: יכול להיות שרכשת יהלומים שמופקדים עכשיו בבורסה.
דני וקס: אני חושב שאין ברירה אלא באמת למחוק את הסיפה ולהשאיר את זה לרשם כי זה מה שמופיע היו בחוק בד'1 והסיפה מיותרת.
ליאת בן-מאיר שלום: להבנתי נושא ההלוואות פשוט לא נכנס לגדר הסעיף המסמיך.
ליאת בן-מאיר שלום: זה באופן עקיף אולי יכול ללמד על נכס שיש לרשם סמכות אפילו להעביר את המידע הזה באופן ישיר ממנהל מקרקעי ישראל, רשם המקרקעין, התאגיד אשר מנהל זכויות - - -
ענת הראבן: זה יכול להיות נכס שהוא לא אחד מהנכסים האלה.
ליאת בן-מאיר שלום: זה פשוט מאוד עקיף.
23591: מצד שני, ככל שהגדרה של נכס בסעיף ההגדרות הוא גם "לרבות זכות עתידה", אפשר במאמץ פרשני להכניס את זה.
23591: אולי זאת לא התפישה הראשונית לגבי המושג, אבל ככל שזה מתייחס גם לזכויות עתידיות, אפשר לטעון – העובדה שזה מוביל באופן עקיף לנכסים, אולי זה גם מכניס את זה לצורך הגדרת נכס.
ליאת בן-מאיר שלום: אני רק רוצה להסב את תשומת הלב שככל שהמידע על הלוואות ניתן, כולל לצורך מה ההלוואה, כי הרי על זה אנחנו מדברים – שלא יהיה כתוב רק מידע על ההלוואה אלא גם מה מטרת ההלוואה.
דוד רותם: את זה הם לא יודעים.
רפי רוס: אם הוא בא אלי ושם לי פיקדון של מיליון דולר, אני לא שואל אותו למה הוא רוצה את הכסף.
דוד רותם: האם לא דיי שנשאיר את זה בשיקול דעת הרשם?
דוד רותם: הרשם מכיר את החוק וכשהוא יבוא להחליט אם הוא מגלה את המידע, הוא יכתוב שזה לא נכס לפי הסעיף והוא לא מגלה.
דוד רותם: למה אני צריך להגביל אותו ולהגיד לרשם: אתה לא מבין שום דבר אז אני אומר לך שזה לא נכס.
דוד רותם: זה בעצם מה שאתם עושים.
דניאל וקס: לא מופיע כאן סמכות הרשם.
דניאל וקס: מופיע ששר המשפטים הוא שיקבע אלה נכסים.
דניאל וקס: השאלה שלנו היתה: האם ערבויות והלוואות זה נכס או לא?
דניאל וקס: מאחר וההגדרה היא "לרבות זכות עתידה" ואפשר ללמוד מהערבות שיש זכות כלשהו, זה בעצם הרחבת המושג של נכס.
דניאל וקס: אנחנו רוצים שיתנו לזוכה את כל המידע וגם לשכת עורכי הדין מעוניינת שימסרו את מירב המידע.
דוד רותם: אני מוכן לשמוע הצעות מה לעשות עם הסיפה הזאת.
דוד רותם: אם אתם רוצים לחשוב, תחזרו אלינו בפעם הבאה.
ענת הראבן: אנחנו דנות על העומס שיהיה על הרשם.
ליאת בן-מאיר שלום: מה שמטריד אותנו כרגע זה עניין ההלוואות.
דוד רותם: צריך הלוואות שהן גם הביטחון לבנק.
דנה נויפלד: זה לא חייב להיות.
דנה נויפלד: אדוני היושב ראש, אם אפשר לחדד.
דנה נויפלד: מה שמטריד אותנו כרגע זה עניין ה הלוואות.
דנה נויפלד: אני מציעה שנסיים את ההקראה ואם זאת תהיה השאלה האחרונה אנחנו ניתן תשובה.
דנה נויפלד: אני שמה כרגע בצד את הערבויות ומתייחסת רק להלוואות.
דנה נויפלד: השאלה, האם מבחינה זאת, צודק היועץ המשפטי של הוועדה שאומר שממילא מה שלא נכנס בגדר החוק המסמיך, התקנות לא יעלו ולא יורידו אם אנחנו נציין אותם.
דנה נויפלד: השאלה כאן היא עניין העברה לזוכה.
דנה נויפלד: אם אנחנו נוותר על הערבויות בעניין הזה, האם תעמוד על זה – שוב, יש פה גם עניין של עומס על הרשם.
דוד רותם: אני מודיע לכם כבר, אני לא אעמוד על שום דבר וזאת מסיבה אחת פשוטה: הפסקתי לייצג חייבים והפסקתי לייצג זכאים.
דוד רותם: אני רק חושב בהיגיון מה המטרה שבסוף הדרך.
דוד רותם: המטרה בסוף הדרך היא שאפשר יהיה לגבות חובות, זה הכול.
דוד רותם: אולי אפילו צריך לשנות את החוק כדי לתת אפשרות שאם יש דבר כזה - כדי שלא יהיה מצב שיטילו עיקולים ואחר-כך יתברר שהוא קיבל מיליון דולר הלוואה והוא חייב שניים.
יחזקאל סיבק: אני חושב שאם מחפשים את הזכות שמסתתרת מאחור, אחד המקורות הטובים ביותר הוא דווקא המידע שמתקבל מכוח חוק איסור הלבנת הון.
יחזקאל סיבק: בחוק איסור הלבנת הון הבנק ממלא טופס מי בעל השליטה בחשבון, להבדיל מבעל החשבון הרשום.
יחזקאל סיבק: אם יש ניסיון להסתיר בעלות, זה בדיוק המקום.
יחזקאל סיבק: למשל, דרך הערבויות מחפשים את הבעלות האמיתית, אפשר לעשות את זה דרך המידע של חוק איסור הלבנת הון.
דוד רותם: השאלה, אם את זה הם חייבים לתת ואם את זה אני אגלה לזוכה.
דוד רותם: אז הם יגידו שבוודאי שזה לא נכלל בדברים שאפשר להעביר לזוכה כי זה בטח לא על נכס או על רכוש.
יחזקאל סיבק: זה מידע שלפחות ראש ההוצאה לפועל חייב לראות אותו.
דוד רותם: אנחנו מדברים על הסיפה של הסעיף שבו הם אומרים: "לא יימסר לזוכה מידע".
ליאור שפירא: ה"טרייד אוף" הגדול שלנו בחקיקה של הרפורמה היה פקודות מאסר נגד קבלת מידע.
ליאור שפירא: כל הסיבוב של הרפורמה היתה מסביב לאותו מידע.
ליאור שפירא: את פקודות המאסר הגבלנו.
ליאור שפירא: אם אנחנו מגבילים היום את קבלת המידע לידי הזוכה בצורה אוטומטית, למעשה הגבלנו את כל ביצוע החוק.
דוד רותם: שמעת מה אמרתי.
דוד רותם: לשם שינוי, אני מסכים עם לשכת עורכי הדין.
דנה נויפלד: נמשיך הלאה ונחזור לנקודה הזאת בסוף הדיון.
ענת הראבן: עכשיו אנחנו בסעיף 23ד(ו).
ענת הראבן: "לא יימסר מידע לזוכה, לפי תקנות אלה, אלא אם המידע מצוי בתיק בו הוא זוכה".
ענת הראבן: זה מסדיר שלמעשה המידע יימסר רק לזוכה שביקש את המידע.
ענת הראבן: לא יזלוג מידע לזוכים אחרים שפועלים בתיקים אחרים כנגד החייב.
ענת הראבן: הדבר נובע משני טעמים.
ענת הראבן: אחד, עצם התשלום על המידע מתבצע על ידי הזוכה שבמסגרת התיק שלו נמסר המידע.
ענת הראבן: לכן, מאחר והוא שילם, הוא אמור להיות הזכאי לקבלת המידע.
ענת הראבן: שנית, אם זוכים יבקשו מידע בשלב מאוחר למועד שבו ביקש הזוכה את המידע בתיק הזה, יכולה להיות אי עדכניות.
דוד רותם: תני לי את הסצנריו שראיתם מול עיניהם בסעיף הזה.
ענת הראבן: יש לחייב שלושה תיקים שמתנהלים נגדו על ידי שלושה זוכים שונים.
ענת הראבן: זוכה א' ביקש מידע ב-1.1.
ענת הראבן: נגיד שהוא ביקש מ-20 הגורמים מוסרי המידע.
ענת הראבן: המידע מצוי במערכת.
ענת הראבן: בא זוכה ב' ב-1.6 וביקש את אותו מידע.
ענת הראבן: האם נכון שזוכה ב', שביקש את המידע חצי שנה אחרי, יכול לקבל את המידע מתיק אחר שבו כבר מצוי המידע.
ענת הראבן: לגישתנו הוא אינו זכאי למידע הזה מתיק אחר אלא הוא יקבל אותו במסגרת אותו תיק.
ענת הראבן: יישלח ממשק לגופים מוסרי המידע והם ימסרו את המידע.
ענת הראבן: הטעמים לכך, כמו שציינתי הם שניים.
ענת הראבן: אחד, העדכניות של המידע.
ענת הראבן: המערכת לא יכולה להיות אחראית על מידע שנמסר לה יום או יומיים או חודש או חודשיים.
דוד רותם: ב-1.1 שלושת הזוכים ביקשו לקבל מידע.
דוד רותם: בעצם את אומרת שנשלח ממשק לגופים, יתקבלו תשובות נפרדות וכל אחד יכניס את זה לתיק שלו.
דוד רותם: האם זה לא יותר חסכוני שכשזה ב-1.1 כל השלושה ביקשו - - -
ענת הראבן: איך אני אוכל לגבות את 2 השקלים עבור כל פריט מידע בחלוקה בין הזוכים?
ענת הראבן: זה בלתי אפשרי.
דנה נויפלד: אדוני נתן דוגמה שהיא דוגמה קיצונית.
דנה נויפלד: הסבירות שזה יקרה נמוכה מאוד.
יחזקאל סיבק: לא ברור איך הניסוח הזה עומד בקנה אחד עם תיקי איחוד בהגבלה.
יחזקאל סיבק: נניח שזוכה אחד הוא הזוכה הפעיל בתיקי איחוד וסעיף 76 היום מעודד אותו לעשות משהו, אולי הוא יקבל קצת יותר מאחרים.
יחזקאל סיבק: הוא יגיש את הבקשה הזאת.
יחזקאל סיבק: התיק שלו הוא חלק מתיק האיחוד.
דוד רותם: אז הוא זוכה בתיק.
יחזקאל סיבק: אבל הבקשה שלו לא יכולה להיות מוגשת בתיק הפרטני כי לא נותנים לו להזרים בקשה בתיק הפרטני.
יחזקאל סיבק: הוא יכול להגיש בקשה בתיק האיחוד.
יחזקאל סיבק: בתיק האיחוד הוא כותב: בקשה מתיק פרטני כזה וכזה.
יחזקאל סיבק: מתקבל המידע.
יחזקאל סיבק: האם המידע יגיע רק לתיק שבו הוא זוכה, שזה התיק הפרטני?
יחזקאל סיבק: לא, הוא יגיע לתיק האיחוד.
דוד רותם: כתוב: "אלא אם המידע מצוי בתיק בו הוא זוכה" ולא "הזוכה".
דוד רותם: לכן זה ילך לתיק האיחוד וכולם יקבלו את המידע.
ענת ליברמן: אנחנו חושבים שלא.
ענת ליברמן: מי שביקש את המידע הוא זה שיקבל.
דוד רותם: יש חייב, פתחו נגדו 10 תיקים, ביקש איחוד ועשו איחוד תיקים.
דוד רותם: מי הם הזוכים בתיק האיחוד?
דוד רותם: כל העשרה, נכון?
ענת הראבן: יש 10 תיקים במערכת.
ענת הראבן: המערכת בנויה בצורה כזאת שיש תיק אב שדרכו נכנסים הכספים.
ענת הראבן: הפעולות ננקטות דרך תיקי הבנים, דרך 10 התיקים.
דוד רותם: אתם רוצים שכל העשרה יבקשו את המידע?
אריה כהן: צריך להבין, אותו אחד שמבקש את המידע הוא מבקש את זה כדי לנקוט הליכים.
דוד רותם: הוא לא יכול לנקוט הליכים רק דרך תיק האיחוד.
אריה כהן: הוא יכול לנקוט דרך תיק האיחוד אבל יש לו עדיפות, על פי 76, שאם הוא נקט בהליך הזה יש לו עדיפות.
אריה כהן: הוא לא היה רוצה שמישהו אחר "יתלבש" על מידע שהוא מסר ונתן את זה לאחרים ומישהו אחר ינקוט בהליכים.
דנה נויפלד: אני גם אזכיר שהתיקון של סעיף 76 נעשה במסגרת תיקון 29 שבו הרצון היה לעודד את נקיטת ההליכים באותו תיק.
יחזקאל סיבק: הבעיה אחרת.
יחזקאל סיבק: נניח שהוא קיבל את המידע על התיק הפרטני.
יחזקאל סיבק: עכשיו הוא מחזיק את המידע כנגד החייב בתור בן ערובה.
יחזקאל סיבק: תיקחי תיק איחוד בהגבלה באמצעים.
יחזקאל סיבק: תיק איחוד בהגבלה באמצעים הוא תיק פש"ר לכל דבר.
יחזקאל סיבק: זה היה צריך להיות תיקי פש"ר, זה לא בוטל, נשאר.
יחזקאל סיבק: במהות זה תיק פש"ר.
יחזקאל סיבק: כלומר, לא יכולה להיות עדיפות לזוכה כזה או אחר בתיק איחוד.
יחזקאל סיבק: עכשיו הזוכה הגיש את הבקשה לבד.
יחזקאל סיבק: ראשית, אני בכלל לא יודע איך הוא יגיש את הבקשה.
יחזקאל סיבק: הוא יגיע למזכירות, אי-אפשר יהיה להגיש את הבקשה בתיק כי יגידו שזה יוקלד בתיק האיחוד.
ענת הראבן: אנחנו לא מדברים פה על הפן המעשי, אנחנו מדברים על הפן המשפטי.
יחזקאל סיבק: נניח שהתגברנו כבר על הבעיה הטכנית.
יחזקאל סיבק: עכשיו המידע זורם לתוך התיק הפרטני.
יחזקאל סיבק: עכשיו אני עוצר בנקודה הזאת.
יחזקאל סיבק: בנקודה הזאת יש לנו כאילו נושה בתיק פשיטת רגל, שמחזיק בידו מידע רלוונטי.
יחזקאל סיבק: תיק איחוד בהגבלה באמצעים הוא תיק פשיטת רגל.
ענת הראבן: הכונס הרשמי שנפגשתי איתו שבוע שעבר, היה רוצה שכך יהיה, אבל זה לא כך.
יחזקאל סיבק: כל המוסד של תיקים בהגבלה באמצעים היה תחליף לפשיטת רגל.
יחזקאל סיבק: במהות של זה, זה תיק פשיטת רגל.
יחזקאל סיבק: אני מוכן לנהל על-כך ויכוח מכאן ועד הודעה חדשה.
יחזקאל סיבק: זה לא בהגדרה המשפטית שלו אבל במהות שלו.
דנה נויפלד: אנחנו מדברים על ההגדרה המשפטית.
דנה נויפלד: ההגדרה המשפטית היא מהותית.
יחזקאל סיבק: ההגדרה המשפטית היא לא מהותית מסיבה פשוטה, שגם בתיק איחוד הגבלה באמצעים לא נותנים יתרון לנושה אחד על מישנהו.
יחזקאל סיבק: למשל, נושה לא יכול לעשות הסדר נפרד.
יחזקאל סיבק: אלה אותם כללים של תיק פשיטת רגל.
יחזקאל סיבק: נושה לא יכול לעשות הסדר נפרד עם החייב.
יחזקאל סיבק: זה נכון או לא?
ליאור שפירא: יחזקאל סיבק: הוא לא יכול.
ליאור שפירא: עכשיו מחזיק אותו נושה את המידע.
ענת ליברמן: באיחוד תיקים תיק אחד כן יכול לקבל עדיפות על תיק אחר.
יחזקאל סיבק: תיק אחד יכול לנקוט הליכים בתיק איחוד?
ענת ליברמן: כן, ואז החלוקה נקבעת לפי סעיף 76.
יחזקאל סיבק: לא.
יחזקאל סיבק: זה מתחלק לשני חלקים.
יחזקאל סיבק: הוא מגיש את הבקשה מהתיק הפרטני.
יחזקאל סיבק: אם הוא שכח לכתוב למעלה "תיק איחוד" המזכירות זורקת לו את המידע חזרה.
יחזקאל סיבק: חצי מהרשמים ירשמו לו: "נא להגיש מחדש בתיק האיחוד".
יחזקאל סיבק: חצי מהרשמים היעילים יותר יכתבו לו: "נא להקליד בתיק האיחוד ישר למזכירות".
יחזקאל סיבק: אחרי שזה הוקלד זה נכנס כבקשה בתיק האיחוד.
יחזקאל סיבק: כשאת רואה את זה במדיה, את אפילו לא רואה מאיזה תיק זה הוזרם.
יחזקאל סיבק: את רק רואה בקשות.
יחזקאל סיבק: בתיקי איחוד רואים רק בקשות.
אריה כהן: בתיק האיחוד אתה רואה את הבקשות ואתה רואה גם החלטות בתמצית.
יחזקאל סיבק: אני לא יכול לראות מאיפה זה זרם.
יחזקאל סיבק: אז עכשיו שתי שאלות.
יחזקאל סיבק: שאלה אחת טכנית: איך בכלל תזרים את זה לתיק הפרטני?
יחזקאל סיבק: האם בכלל משפטית נושה יכול להחזיק בידו מידע שהוא רלוונטי?
יחזקאל סיבק: אני רוצה להציג מצב אבסורדי.
יחזקאל סיבק: הנושה מקבל את המידע ולא מראה את זה לאף נושה אחר.
יחזקאל סיבק: עכשיו מתקיימת חקירת יכולת בתיק האיחוד.
יחזקאל סיבק: זה תיק איחוד בהגבלה באמצעים.