GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ענת הר אבן: אין פה תקנה קודמת שמדברת על עיקול.
דוד רותם: יש לכם את הצו, ויש את החוק, אז תקנה 101ז מיותרת לחלוטין.
דוד רותם: אני לא חוזר על מה שכתוב בחוק.
דוד רותם: תורידו את זה, למה להסתבך.
דוד רותם: זה לא שינה, זה כן שינה, למה אני צריך.
דוד רותם: אתם מרחיבים את השורות בחוק יותר מדי, תתחילו לצמצם את השורות יהיה פחות שורות.
סיגל קוגוט: איך מתבצעת בפועל האצלה הזו?
ענת הר אבן: כתב שצריך לצאת.
סיגל קוגוט: לפי סוגים אתם עושים, פר הליך?
ענת ליברמן: לפי הליכים.
ענת הר אבן: החוק מתווה שקודם כל תהיינה תקנות, אחר כך יש כללים שיפרסם ראש הרשות, אז רשם ההוצאה לפועל יכול להאציל סמכויות בהתאם לכללים, בהתאם לתקנות.
דוד רותם: כל הדברים האלה לא צריכים אישור של הוועדה פה.
סיגל קוגוט: אם נניח הוועדה היתה היום מתרשמת שעיקול או פריסת תשלומים שזה אין בצו כמובן, היא רוצה אבל את זה לפי 20ה, אבל נניח הוועדה היתה חושבת שלא צריכים להאציל לכל בעלי התפקידים לפי 4א, אלא רק לחלקם, אז מה הייתם אומרים?
סיגל קוגוט: שיש שני צווים מקבלים, ומה גובר על מה?
ענת הר אבן: ברגע שמשמיטים את התקנה הזאת.
סיגל קוגוט: לא, אם נשמיט את התקנה, אבל אם לא נשמיט אותה, ועכשיו נחליט שחלק מהסמכויות לא מאוצלות לכל בעלי התפקידים ב-4א אלה רק לחלקם, מה בעיניכם יהיה היחס בין שני הסעיפים?
ענת הר אבן: מה שייקבע פה.
סיגל קוגוט: אתה יכול להחליט שנניח פריסת תשלומים אתה לא מאציל לכל בעלי התפקידים, אלא רק לחלקם--
ענת הר אבן: פריסת תשלומים לא מצוייה בצו.
סיגל קוגוט: אם יש לך צו מפורש שבו אתה אמרת, אני רוצה לאצול סמכות לגורם מקצועי, לא לסגן מנהל לשכת ההוצאה לפועל, אלא רק לעובד שהוא עו"ד ובעל נסיון של שלוש שנים.
דוד רותם: הייתי מאוד שמח שזה יהיה עובד שהוא עורך דין בעל נסיון וותק של חמש שנים, תאמיני לי, זה הדבר היחיד שהייתי מאציל לו סמכויות.
סיגל קוגוט: אם אתם בעצם אומרים לי שלפי החוק אתם הולכים להאציל סמכויות איך שאתם רוצים, כי כתוב ב-4א בחוק, וגם אם נעשה פה צו שאומר, שמותר להאציל רק לעובד עורך דין בעל נסיון של 5 שנים, אתם תאצילו לפי החוק, אז בשביל מה צריך את כל זה?
ענת הר אבן: למשל, בתוך התקנות הכנסנו את הנושא של פריסת חוב ותשלומים.
סיגל קוגוט: זה הדבר היחיד שהוא דלתא.
ענת הר אבן: אולי באמת אפשר במסגרת התקנה הזאת להוסיף.
סיגל קוגוט: אז בעצם כל מה שאתם רוצים זה להגיד, לעניין פריסת תשלומים לפי תקנה - אנחנו חושבים שאפשר להאציל סמכויות גם לפלוני, זה כל מה שאתם רוצים, כי כל היתר אתם תעשו ממילא לפי הצו של 8 ולפי החוק.
ענת ליברמן: לפי הצו של 8 ולפי הסעיף בחוק של מסלול מקוצר, פריסת תשלומים לא נמצאת פה.
סיגל קוגוט: אז הדלתא היחידה שיש לנו זה פריסת תשלומים.
דוד רותם: גם אם אני אכתוב שרשם ההוצאה לפועל אינו רשאי לאצול סמכויות לפי תקנות 101א-ז, אז אתם תגידו אנחנו עושים מה שבא לנו.
סיגל קוגוט: זה סתירה לחוק.
ענת ליברמן: בעצם הסעיף הזה הוא העתקה של הסמכות שכבר ניתנה בחוק, אז זה לא משנה.
סיגל קוגוט: אם כך הוועדה צריכה לדון אך ורק בשאלה מי לדעתה רשאי לדון בפריסת תשלומים חוץ מהרשם.
ענת ליברמן: נכון, כי זה סמכות שהיא לא קבועה בפרק הזה, וגם לא קבועה בצו.
ענת הר אבן: היא קבועה בסעיף אחר.
דנילו דרמן: שאלת תם, לקחנו חובות של 10 אלפים שקלים, שאנחנו יודעים שזאת המגפה במדינת ישראל.
דנילו דרמן: 85% מהחובות עד 5,000-6,000.
דוד רותם: זה מגיפה?
דנילו דרמן: זה 85% מהחוב.
דנילו דרמן: דווקא לגבי החובות האלה, בא הוועדה או המחוקק ואומר, אפשר לקבוע תשלומים קטנים יותר, אני מדבר על 101ו.
דנילו דרמן: תשלומים יהיו קטנים יותר מהתשלומים הרגילים שנקבעים על פי הטבלה הקיימת.
דנילו דרמן: בדרך כלל, קביעת איך יהיו התשלומים, נעשית או אחרי חקירת יכולת, או אחרי שיחה עם רשם ההוצאה לפועל, מה יש לך, מה אין לך, כמה הכנסות, הוצאות, וכו'.
דנילו דרמן: איך זה התבצע במסלול המקוצר, מי מפעיל שיקול דעת, הכיצד להקטין ולמה להקטין?
אריה כהן: אותו דבר כמו שמבוצע בכל משרדי עורכי דין.
אריה כהן: ניקח את המשרד של עורכי הדין הגדולים שיושבים פה, מתקשרים למזכירה.
דוד רותם: שמעתי את התרוץ הזה, הוא לא דומה בכלל.
דוד רותם: אתה יודע, אני כזוכה גם רשאי לוותר על החוב.
דוד רותם: אני לא אתן סמכות לראש ההוצאה לפועל לעשות את זה.
דוד רותם: אם עורך הדין החליט לתת את הסמכויות האלה לפקידה שם, זו זכותו, משום שהוא מייצג את הזוכה.
דוד רותם: ראש ההוצאה לפועל והרשם לא מייצגים את הזוכים.
דוד רותם: את הדוגמה שמעתי אתמול, היא הרגיזה אותי, זה בכלל לא קשור.
דוד רותם: אני יכול לוותר על החוב, אתה לא תוותר על החוב בשבילי.
אריה כהן: אני לא מוותר על החוב.
דוד רותם: לכן, אל תביא לי את הפקידה, כי הפקידה יכולה להגיד – אני מוותרת על החוב.
דוד רותם: קודם כל אל תשווה אתכם לפקידה במשרדי עורכי דין.
ענת ליברמן: אדוני, אין כוונה שהפריסה לא תהיה פריסה מוקטנת.
סיגל קוגוט: מה אתם שוקלים כשאתם עושים פריסה מוקטנת?
אריה כהן: יש לנו באמצעות כניסה למאגרי מידע.
אריה כהן: נכנסנו למאגרי המידע, ואנחנו רואים על פי הנתונים שיש לנו לגבי נכסים.
אריה כהן: אנחנו רואים אם האדם הזה למשל עובד, אנחנו יכולים לראות שהאדם הזה יש לו קיצבה מהביטוח הלאומי.
אריה כהן: בטופס כשאנחנו פותחים את התיק, הזוכה נותן לנו מידע, והוא אומר שלאדם הזה יש נכסים כך וכך, וכל המידעים שאנחנו נכנסים למאגרי המידע שברשותנו, אנחנו בודקים את זה על סמך הנתונים האלה, וגם משיחות טלפון עם החייב עצמו.
דוד רותם: למה עשיתם טבלה לפי 69?
אריה כהן: הטבלה היא טבלה ראשונית, כמו שהיא קיימת היום של מנהל בתי המשפט, שנותנים לאדם את האפשרות הראשונית לבוא ולעמוד בהסדר, שזה החלוקה ופרסו אותה למשך השנה.
דוד רותם: אני הלכתי למסלול המהיר כדי לגבות את החוב שלי, לא כדי שאתה תגיד לי שאני אתבע אותו במשך 4,000 שנה.
דוד רותם: אתה רוצה להוריד את הסכום, תפנה אליי, תשאל אותי אם אני מסכים.
דוד רותם: אגיד לך כן, תוריד את הסכום.
דוד רותם: אני אגיד לך לא, אז לא.
ענת ליברמן: זה לא להוריד את הסכום במקרה הזה.
דוד רותם: זה לפרוס את החוב ליותר תשלומים, זה להוריד את הסכום, רבותיי.
דוד רותם: איזה ריבית משלמים היום בהוצאה לפועל?
דנילו דרמן: הם גם רוצים את הריבית ואת ההצמדה.
ענת ליברמן: אין כוונה שהדברים האלה ייעשו באופן שרירותי, כל האצלת סמכויות, גם זו, תהיה במסגרת כללים שייקבעו.
ענת ליברמן: לכן, אפשר במסגרת אותם הכללים לתחום או להגיד, חוב של עד 5,000 שקלים ניתן יהיה לפרוס ללא יותר מכך וכך תשלומים, בהתחשב בנסיבות הבאות, השכר של החייב וכו'.
ענת ליברמן: תנאים שבעצם מתווים את שיקול דעתו של אותו גורם מינהלי שמקבל את ההחלטה שהוא לא יכול לפצל חוב של 5,000 שקלים לארבע שנים.
ענת ליברמן: פרט לכך חשוב לזכור, שטבלת המנהל מדברת בעצם על תשלומים שהם מאוד גבוהים והם לא נכונים למסלול המקוצר, כיוון שטבלת המנהל בעצם מתייחסת לחובות שיכולים גם להגיע למליוני שקלים, לכן כל תשלום הוא תשלום יחסית גבוה - פר תשלום.
ענת ליברמן: מאחר ומדובר בחוב של 10 אלפים שקלים, אז תשלומים של 1,000 ומשהו שקלים כל תשלום זה דבר שהוא יחסית גבוה, כך אני חושבת.
ענת ליברמן: היות ומדובר בחובות שהם יחסית קטנים, נכון יותר לפרוס לחובות שהם קצת יותר.
דוד רותם: אף אחד לא חייב לך 10 אלפים שקל, נכון.
ענת ליברמן: לא, באופן אישי, כרגע לא.
דוד רותם: לכן את חושבת את מה שאת חושבת.
ענת ליברמן: אני חושבת שזה כלי גביה שחייבים לתת אותו למסלול המקוצר.
ענת ליברמן: מכיוון שאם לא תהיה האפשרות לפרוס את התשלומים בצורה שהיא יחסית נגישה ופשוטה, בלי החלטות של רשם מסובכות, אז בעצם הגבייה נתקעת.
ענת ליברמן: נניח, אם כל הזמן השווינו, בשעתו, כאשר דיברנו במסגרת הדיונים בחוק על השוואה למרכז לגביית קנסות, גם שם הוא כלי משמעותי מאוד בגבייה, הוא האפשרות לפרוס את החוב לתשלומים.
ענת ליברמן: הרבה פעמים כשאתה בא לקראת חייב, ומאפשר לו לשלם את זה בתשלומים שהם יותר נוחים, כמובן כשאתה מתווה את שיקול דעתו של מי שמחלק את התשלומים, אתה יכול להגיע לגבייה יותר אפקטיבית.
דוד רותם: זה לא דומה המרכז לגביית קנסות בעניין הזה מסיבה אחת פשוטה.
דוד רותם: המרכז לגביית קנסות הוא גוף של הממשלה, והוא גובה את החובות של הממשלה.
דוד רותם: מצידי, הוא יכול גם לוותר עליהם, זו זכותו.
דוד רותם: פה את מוותרת על הזכויות שלי.
דוד רותם: אני רוצה לקבל את הכסף שלי, ואני לא רוצה לתת לאף אחד את האפשרות לוותר ולפרוס את התשלומים.
דוד רותם: מצידי, תתקנו את הטבלה.
ענת ליברמן: אפשר לקבוע טבלה, זה הכוונה מה לעשות בכללי, אפשר לקבוע טבלה שהיא מתייחסת לסכום של עד 10 אלפים שקלים, זה בדיוק מה שאמרתי.
ענת ליברמן: הקביעה שלנו בכללים מתווה את שיקול דעתו של הגורם המינהלי שמקבל שהוא לא יכול לתת עד גובה חוב מסויים, הוא לא יכול לתת יותר מאיקס תשלומים, הדברים האלה יפורסמו בכללים שיפורסמו ברשומות.
ענת ליברמן: אם אתם רוצים שזה ייעשה בצורת טבלה, אפשר לעשות בצורת טבלה.
דנילו דרמן: אני לא מצליח להבין מה ההבדל, ואני חושב שזה הדבר המהותי, בין חוב פרטי שכל עורך דין מטפל במשרדו עד 10 אלף שקלים, לבין חוב שמטופל דרך המרכז החדש.
דנילו דרמן: לא צריך להיות הבדל.
דנילו דרמן: ולכן לא צריך להיות קושי שהרשימה או הטבלה הקיימת תיקח בחשבון גם חובות קטנים.
דנילו דרמן: אני רואה כל הזמן לגבי חובות קטנים צווים שמתקבלים מהוצאה לפועל על תשלומים של 400 ו-300 ו-500 שקלים.
ענת הר אבן: זה חקירות יכולת.
דנילו דרמן: לא, כשמדברים ביחד אם האזהרה לגבי חובות קטנים.
דנילו דרמן: זה לא חוב של 5,000 שקלים לשלם אותו ב-5 תשלומים.
דנילו דרמן: אפשר שהטבלה הקיימת לכולם, תיקח בחשבון גם חובות קטנים בפריסה קצת יותר ארוכה, אבל לא לעשות הבחנה מהותית בין חובות שמטופלים בדרך הזאת, לבין החובות הרגילים של עד 10 אלף שקלים.
דנילו דרמן: בעניין הזה רציתי לומר שבעיניי הוא משמעותי.
דנילו דרמן: תפקידו של המחוקק הוא תפקיד של חינוך, הוא מחנך.
דנילו דרמן: אסור שיווצר מצב שמסמנים לחייבים שבמסלול הזה יש - - - אפשר לנהל פה דברים שאי אפשר לנהל במסלולים אחרים, זה מטעמי חינוך, ללא קשר.
דנילו דרמן: לכן לא יכול להיווצר מצב שחייבים יקבלו איזשהו איתות שדווקא המסלול המקוצר הזה, הוא מסלול שמאפשר לאחר פרק זמן כזה או אחר לוותר על ריבית והצמדה, לוותר על הקרן.
אריה כהן: אם הזוכה מוכן.
דוד רותם: איפה אפשר לוותר על ריבית והצמדה?
דנילו דרמן: אלה דברים שבעיניי הם דברים קדושים.
דנילו דרמן: קרן ריבית והצמדה זה דבר קדוש.
דנילו דרמן: חלוקה לתשלומים היא חלוקה שראוייה ונכונה, וזה גם משהו סוציאלי, משהו נכון.
דנילו דרמן: זה צריך להיות אחיד.
דנילו דרמן: כמו שאמרתי, אין לי קושי שהטבלה הקיימת לכולנו היא תיקח בחשבון גם תשלומים בחובות קטנים.
דנילו דרמן: אבל זה חייב להיות אחיד, ולא צריך לעשות אפלייה בין מסלול כזה לבין מסלול אחר.
דוד רותם: אגיד מה אני מציע.
דוד רותם: הרשם לא יאציל את הסמכויות האלה.
דוד רותם: הרשם יקבע טבלה.
דוד רותם: מה שאתם קוראים טבלת מנהל, שם יהיה קבוע שעד 5,000 שקלים אפשר לפרוס ל-10 תשלומים, מעל 5,000 ועד 10,000 אפשר לפרוס ל-20 תשלומים, ובזה נגמר הסיפור.
דוד רותם: ואז כל אלה שעובדים תחתיו מחוייבים לטבלה הזאת, אף לא יכול לשנות, וזה לא יכלול כמובן ויתור על הוצאות, על הצמדה, על הריבית וכל הדברים האלה.
דוד רותם: אגיד לכם מה אתם עושים, אתם קוברים את המסלול הזה.
דוד רותם: אני מקבל החלטה שהחוב שלי שהוא 9,000 שקלים, פרסו אותו ל-180 תשלומים, באותו רגע אני מבקש להעביר את זה למסלול הרגיל, נגמר הסיפור.
דוד רותם: אם אתם רוצים לקבור את המסלול המהיר, אין לי בעיה, רק תגידו את זה כמו שאמרנו כל הזמן ונעשה את זה מראש.
יחזקאל סיבק: חלק מהאיזון בין היעילות לא לחזור לחייב כל הזמן בעניין הפריסה והפרשי הצמדה והריבית, לבין לא לפגוע בזכויות של החייב, זה טופס שאלות.
יחזקאל סיבק: כלומר, אפשר לקבוע טווחים בתוך השאלון אם אתם רוצים.
אריה כהן: אנחנו לא רוצים.
יחזקאל סיבק: את הטבלה אתם תצטרכו להציג לזוכה הרי, הוא צריך לדעת לכמה אפשר לפרוס את החובות שלו.
יחזקאל סיבק: אז אופציה אחת זה באמת להתייחס לטבלה.
יחזקאל סיבק: אופציה שנייה - - -
דוד רותם: לא, היא תפורסם.
דוד רותם: יהיו כללים שיפורסמו.
יחזקאל סיבק: אופציה שנייה, למשל, אם רוצים שהזוכה ישקול לוותר על חלק מהפרשי הצמדה והריבית, וזה זכותו, יש לו אוטונומיה על החוב שלו.
יחזקאל סיבק: הוא יכול להגיד מחר אני גם מוכן לוותר על חצי חוב, ובלבד שישלם לי משהו.
יחזקאל סיבק: אבל את זה הוא צריך לכתוב בטופס הנחייה.
יחזקאל סיבק: יש שאלון והנחיות זוכה במסלול מקוצר, אפשר הכל להכניס לפה.
יחזקאל סיבק: אפשר לקבוע פה טווחים.
דוד רותם: בהסכמה, אפשר גם שהוא יחתום שהוא מוותר על כל החוב.
דנילו דרמן: אני חושב אדוני, שאסור לעשות את זה.
דוד רותם: מה, אם אני רוצה לוותר על החוב?
דוד רותם: אני לא יכול לחייב אף אחד לפתוח תיק הוצאה לפועל, לא במסלול המהיר, ולא במסלול הלא מהיר.
דוד רותם: יש לי פסק דין, לא רוצה את הכסף.
דנילו דרמן: כאשר אנחנו מדברים על המסלול המקוצר, אדוני מבין את ההבחנה.
דנילו דרמן: במסלול המקוצר בעצם, הזוכה מיוצג על ידי פקידי ההוצאה לפועל.
דנילו דרמן: לכן, אנחנו צריכים לשמור על מתווה מאוזן שאין בו כדי לפגוע בזכויות היסוד של הזוכה, כאשר הזוכה לא רואה את החומר, הזוכה לא יודע מה מצבו, מה לא מצבו, אם הוא מספר סיפורים או לא מספר סיפורים.
דוד רותם: או שתהיה טבלה שתקבע מראש.
דוד רותם: או דבר אחר, הוא אומר אדוני, בשאלון - בטופס הזה, אתה מראש תוכל להגיד, רבותיי, אני מוכן, רק שישלמו לי משהו לוותר על ריבית והצמדה.
דוד רותם: אתה לא חייב לכתוב שאתה מוכן, אתה רשאי לכתוב לא מוכן, בזה נגמר הסיפור.
דנילו דרמן: במסלול שכזה אסור להיכנס, כי שיקול הדעת אדוני אם להפעיל את זה או לא, זה לא שיקול דעת של הזוכה, אלא יהיה שיקול דעת - - -
דוד רותם: לא, של הזוכה.
דוד רותם: הזוכה כשהוא מגיש את התיק - - -
דנילו דרמן: אבל שיקול הדעת יופעל לא על ידי הזוכה אדוני.
דוד רותם: הוא יופעל על ידי הזוכה מראש.
דוד רותם: תהיה טבלה, יהיה כתוב שהם לא יכולים לוותר על ריבית והצמדה, אבל אתה כזוכה, תוכל לסמן שאתה מוכן לוותר על ריבית והצמדה.
דנילו דרמן: תמיד יהיה מוכן, אתה יכול לוותר גם על חלק מהקרן.
דוד מדיוני: אז מה הבעיה?
דנילו דרמן: הבעיה היא שמי שינהל את טובתו של הזוכה ואת זכויותיו - - -
דוד רותם: אין, הוא לא יוותר.
רבקה אהרוני: ברגע שהוא בחר במסלול המקוצר, הוא - - -
דנילו דרמן: לא, אני לא שם.
דוד רותם: הזוכה מראש יגיד אם הוא מסכים או לא מסכים.
דוד רותם: זה מה שאומר סיבק.
דוד רותם: הוא אומר מראש הזוכה יבוא ויגיד, רבותיי, אני מסכים לא', ב', ג', ד'.
דוד רותם: הוא לא חייב להסכים, הוא יכול להגיד אני לא מסכים.
דוד רותם: ברגע שהוא נתן הוראות, הפקיד בהוצאה לפועל הוא עורך דין שפועל מטעם הלקוח, וחייב לפעול לפי ההוראות שלו.
דוד רותם: אם הוא יפעל שלא לפי ההוראות שלו, אדוני היקר, תביעת נזיקין מצויינת, זה הכל.
דנילו דרמן: אני לא חושב שזה נכון, אדוני.
דנילו דרמן: מכיוון שפה אנחנו עושים הליך שהוא שעטנז בין הליכים שבדרך כלל ננקטו על ידי הפרט כדי להגן על זכויותיו, לבין הליכים עכשיו שננקטים על ידי פקידי מדינה לטובתו של - - -
דוד רותם: לא, על פי ההוראות - - -
דנילו דרמן: אבל מי שמפעיל את שיקול הדעת, מי שבוחן את המקרה, מי שמברר האם מדובר בחייב שמספר סיפורים – אדוני, יש דבר אחד נפלא שקרה כאן, ואני אומר את הדברים בריש גלי.
דנילו דרמן: מערכת ההוצאה לפועל היום רוצה לגבות כספים, אני מברך על זה.
דנילו דרמן: הרוח בלשכות ההוצאה לפועל השתנה, אני מברך על זה.
דנילו דרמן: יש לדבר הזה גם סיכונים, אדוני.
דנילו דרמן: את השוק, את המשא ומתן מנהלים במשרד, ולא מנהלים בלשכות ההוצאה לפועל.
דנילו דרמן: ברגע שזה יתחיל להתנהל בלשכות ההוצאה לפועל, יש כאן סיכון.
דוד רותם: איפה זה התנהל?
דנילו דרמן: מכיוון שאנחנו מאצילים סמכויות לפקידי הוצאה לפועל שינהלו משא ומתן עם חייבים - - -
דוד רותם: לא בא בחשבון.
דנילו דרמן: כך זה נראה.
דוד רותם: את זה עברנו, אתה חוזר.
דוד רותם: קודם כל, אנחנו סיכמנו.
דוד רותם: תהיה טבלת תשלומים.
דוד רותם: כדי לסטות מטבלת תשלומים, יבקשו מהזוכה מראש כשהוא פותח את התיק, להגיד אם הוא מסכים או לא מסכים.
דוד רותם: אם הוא לא כתב שהוא מסכים, הם לא יכולים לסטות.
דנילו דרמן: איך הזוכה יכול לדעת שהוא מסכים, או לא מסכים, אם הוא לא יודע את מצבו של החייב?
דוד רותם: הוא יכול להגיד אני סומך על שיקול הדעת של פקידי ההוצאה לפועל.
דוד רותם: יגיד מסכים, אבל אדוני זה הוא צריך להסכים.
דוד רותם: הוא יכול להגיד לא מסכים, ואז מה שיקרה, זה שלא יסטו מהטבלה.
דוד רותם: יכול להיות שלא יגבו לו בגלל זה כסף.
דוד רותם: הוא יחליט אם הוא מסכים או לא מסכים.
דוד רותם: יותר מזה, נגיד שהוא יכתוב אני מסכים, ואז הוא יקבל הודעה שהחוב שלו נפרס ל-150 תשלומים.
דוד רותם: הוא בא ואומר, תעבירו למסלול הרגיל ונגמר פה.
דנילו דרמן: אבל זה גם כן לא נכון.
דנילו דרמן: אם כבר הסכימו עם החייב, שאת החוב הזה הוא יכול לפרוס ל-100 תשלומים, הכיצד אפשר לבוא ולהגיד - - -
דוד רותם: קודם כל זה לא הסכמות, זה צווים.
דוד רותם: זה לא עניין של הסכמות.
דוד רותם: שנית, גם החייב כשהוא יודע שהוא במסלול מהיר, הוא יודע שיש סיכון אחד, שהזוכה תמיד יכול להעביר את זה למסלול רגיל וללכת עד הסוף.
דוד רותם: אדוני, זה חל על שני הצדדים באותה בעייה, לא יעזור כלום.
דנילו דרמן: זה נראה לי מסובך, אדוני.
דוד רותם: הוצאה לפועל - בחיים שלי לא עסקתי בו כי גם אז היה מסובך.
סיגל קוגוט: בסעיף של פריסת תשלומים, נוסיף גם סעיף של טבלה, אין צורך בסעיף נפרד כי דובר רק על הסעיף הזה.
דוד רותם: אבל זה לא יהיה כתוב שהוא רשאי לדון ולהחליט - - - אלא יהיה טבלה.
סיגל קוגוט: בדיונים לפי הטבלה הזאת, הוא יהיה רשאי, ואז לכל בעלי התפקידים לפי סעיף 4א.
דוד רותם: מה הם יכולים לעשות?
דוד רותם: אין פה שיקול דעת בכלל.
סיגל קוגוט: בעצם אתם רוצים שגם בטופס נסמן רובריקה.
יחזקאל סיבק: אני חושב שצריך להוסיף את הסעיף שהפחתה של הפרשי הצמדה וריבית ופריסה, מותנית בעמידה בהסדר.
דוד רותם: זה יהיה בטופס, בוודאי.
יחזקאל סיבק: זה לא קשור לטופס, זה קשור להפעלה של הלשכה.
שלמה כהן: צמצום זכויותיו של הזוכה.
שלמה כהן: אם הוא רוצה לוותר, למה אני אמור לכפות עליו להחליט אם באמת החייב יעמוד או לא?
יחזקאל סיבק: אני אגיד לך למה, כי מה חייב הוא לעשות.
יחזקאל סיבק: הוא אומר תפחיתו לי, אני מציע לכם הסדר, הפחיתו לי את הפרשי הצמדה והריבית, הזוכה כתב מראש - אני מסכים.
יחזקאל סיבק: משלם תשלום אחד, לא משלם שום דבר יותר.
דנילו דרמן: הוא הרוויח.
יחזקאל סיבק: הזוכה נאחז זעם ואומר – גמרתי עם המסלול המקוצר, אני עכשיו מעביר את התיק למסלול המהיר.
דנילו דרמן: אדוני מבין לאיזה עולם אנחנו נכנסים.
יחזקאל סיבק: רק להשלים את המשפט.
יחזקאל סיבק: הוא מעביר את זה למסלול הרגיל.
יחזקאל סיבק: מגיעים למסלול הרגיל, שואלים, על איזה סכום אני גובה עכשיו?
יחזקאל סיבק: אומר החייב, בלי הפרשי הצמדה וריבית, כבר הורידו לי במסלול המהיר.
שלמה כהן: חוב בהוצאה לפועל, בין אם הוא במסלול הרגיל, ובין אם הוא במסלול המקוצר - ממשיך לרוץ עם הפרשי ריבית והצמדה.
שלמה כהן: ההפחתה של הפרשים והצמדה נעשית בתום התיק, רק כאשר הגענו לסוף התשלומים.
שלמה כהן: לא יכול חייב להגיד – אני רוצה עשרה תשלומים, ואחרי תשלום אחד לכאורה יורידו את הפרשי הריבית.
שלמה כהן: הפרשי ריבית והצמדה לא יורדים.
יחזקאל סיבק: אתה מערב כאן טענה משפטית עם טענה מיחשובית.
שלמה כהן: אני מסביר לך פרקטית מה הולך.
שלמה כהן: אתה טועה שיכול להיות מצב שחייב - - -
דוד רותם: יחזקאל צודק.
דוד רותם: החייב מגיש בקשה, ואומר, אני מוכן לשלם את החוב, החוב שלי במקור הוא 10 אלפים שקל, אני מוכן לשלם 10 אלפים שקל בעשרה תשלומים.
דוד רותם: מסלול המהיר, מבסוט, הנה, ב-10 חודשים הוא גובה את החוב.
דוד רותם: כותבים – בנסיבות אלה מוותרים לא יהיו ריבית והצמדה.
דוד רותם: ואז מה שקורה – זה עובר למסלול הרגיל, זה עובר עם ההחלטה הזאת.
שלמה כהן: עם הפרשי ריבית והצמדה, הם לא מופחתים מהתיק.
ענת הר אבן: שלמה סליחה, לא בכל הסכם שנעשה במשרד, ויש בו איזושהי הסכמה בין הצדדים, ברגע שההסכמה מופרת, הרי שברור שהחוב חוזר לקדמותו.
דוד רותם: סיבק צודק, מה איכפת לכם להוסיף את זה?
ענת ליברמן: אפשר להוסיף את זה בשאלון.
ענת ליברמן: יש בשאלון יש אותו סעיף שאומר שהזוכה מצהיר על נכונות לוותר על הפרשי הצמדה וריבית.
ענת ליברמן: נכתוב לאותו משפט סייפא, ובלבד שהחייב שילם את קרן החוב.
דוד רותם: ובלבד שעמד בתשלומים כפי שנקבע, אז ברור שזה מותנה.
ענת ליברמן: תקנה 123(א) בעצם התחלנו לדבר עליה בפעם הקודמת, ואדוני חיווה דעתו לזה שהתקנה המקורית קצת מסורבלת, והתיקון שאנחנו הצענו בעצם אולי זה המקום לפתור את הסירבול המיותר שבתקנה.
ענת ליברמן: מה שקבעה התקנה, שרשם שמבצע עיקול גם שלא לפי בקשת זוכה, צריך קודם כל להודיע על זה לזוכה, ורק אז אם הזוכה לא מתנגד לעיקול שיבוצע, רק אז בעצם מבוצע העיקול.
ענת ליברמן: פרוצדורה מסובכת, אפשר לומר גם שמיותרת.
ענת ליברמן: מה לי בעצם בהסכמתו של הזוכה לביצוע העיקול על ידי הרשם, לכן בעצם קיבלנו את ההצעה הזאת.
ענת ליברמן: ביקשנו למחוק את התקנה הקיימת ולהציע במקומה תקנה בנוסח הבא.
ענת ליברמן: "הורה רשם הוצאה לפועל ללא בקשת זוכה על עיקול בידי צד שלישי, תישלח הודעה על כך לצד השלישי ולזוכה.
ענת ליברמן: התנהל התיק במסלול מקוצר לא תישלח הודעה לזוכה".
ענת ליברמן: בעצם כאן הורדנו את כל הפרוצדורה המיותרת הזאת של הודעה לזוכה על העיקול ואיך.
דנילו דרמן: לא הבנתי, מדוע לזוכה לא מגיע לדעת שהוטל עיקול?
דוד רותם: כי אנחנו לא צריכים את זה.
דוד רותם: הטילו עיקול, מה הוא רוצה?
דוד רותם: הוא נתן את הסמכות להוצאה לפועל, נתן להוצאה לפועל את הסמכות לנהל בשבילו את התיק הזה במסלול המהיר.
דוד רותם: הם הצליחו להטיל עיקול, למה אתה צריך לדעת מזה?
דנילו דרמן: אני אסביר לאדוני.
דנילו דרמן: במקרה רגיל, כאשר אין את זה, לזוכה זכות להתקשר למשרד ולהגיד מה עשית בתיק.
דנילו דרמן: עשיתי כך, עשיתי כך, לא פעלתי חצי שנה, כן פעלתי חצי שנה.
דנילו דרמן: במקרה הזה, מאצילים את הזכות של הזוכה למדינה לפעול בשמו, לפחות שהוא יידע מה הם עושים.
דוד רותם: שיילך לתיק והסתכל.
דנילו דרמן: למה לא להעביר לו הודעה?
דוד רותם: כי חבל לי על הכסף.
דנילו דרמן: לא אישור, להעביר לו הודעה.
דוד רותם: לא צריך להעביר לו הודעה, שייכנס להוצאה לפועל, יפתח את המחשב, יראה שיש עיקול.
דוד רותם: זה יופיע שם.
שלמה כהן: הוא הסמיך אותנו מראש, אחרת, למה כל דבר צריך להודיע לו?
דנילו דרמן: אני מבקש ממנו אישור על הדברים.
דוד רותם: לא, אני גם לא צריך להודיע לו.
דוד רותם: אז הוא לא יידע, מה זה מעניין אותו.
דנילו דרמן: אנחנו לא חושבים שזה נכון.
סיגל קוגוט: זו הוראת שעה.
סיגל קוגוט: התיקון שלכם ל-123 לא בסדר.
ענת ליברמן: תקנה 124 - היא תקנה שמדברת על ביטול על עיקול, כאשר מבוטל עיקול אז מודיעים לזוכה על ביטול העיקול.
ענת ליברמן: היות ואנחנו מדברים על המסלול המקוצר, אין שום סיבה להודיע - -
דוד רותם: - -יש.
דוד רותם: זה בדיוק הפוך, משום שאם אני רואה שביטלתם את העיקול, אני רוצה ללכת ולהעביר את התיק.
דוד רותם: זוכים לאדם – אל תודיעי לי, זה בסדר.
דוד רותם: זוכים לאדם שלא בפניו.
דוד רותם: כשאת מבטלת את העיקול, את חבה לי.
דוד רותם: זאת אומרת, הוא ישקול מה הוא רוצה לעשות.
ענת ליברמן: אנחנו מושכים את התקנה.
דוד רותם: אז תמשכו את התקנה.
סיגל קוגוט: יש לכם תיקון לתקנות ההוצאה לפועל שאתם מתכוונים להביא לנו?
סיגל קוגוט: כי התיקון שלכם ל-123 הרגילה בעייתי, אי אפשר לעשות את זה בשיטה כזאת, כי זה יפוג, זו הוראת שעה, זו תקנה אחרת.
ענת ליברמן: יש דברים נוספים שנמצאים בהוראות שעה, ועשינו לעצמנו תזכורות, לזכור.
ענת ליברמן: אין לנו תיקון עכשיו בזמן הקרוב לתקנות הכלליות.
דוד רותם: תקנה 123.
סיגל קוגוט: הם תיקנו גם את התקנה המקורית.
ענת ליברמן: זה שלא צריך לשלוח הודעה - - -
דוד רותם: רק במסלול המקוצר לא תשלחו הודעה, במסלול הרגיל - - -
ענת ליברמן: ב-123א יש העניין הזה של - - -
סיגל קוגוט: אתם ביטלתם.
סיגל קוגוט: הם ביטלו את האפשרות של הזוכה לבקש לבטל את ההחלטה בתקנה המקורית.
ענת ליברמן: בלי קשר למסלול המקוצר.
סיגל קוגוט: בלי קשר למסלול המקוצר, הם עשו תיקון על התקנה המקורית.
ענת הר אבן: לפי הנחייה מהישיבה הקודמת.
דוד רותם: יש לכם בעיה עם זה.
ענת הר אבן: אנחנו מודעות לבעיה.
ענת ליברמן: ברגע שתסתיים הוראת השעה, בהנחה שבאמת המסלול המקוצר אנחנו מאמינים שהוא יימשך ואנחנו ונאריך את הוראת השעה.
דוד רותם: למה אתם רוצים לקחת לזוכה את האפשרות לבטל, זה לא במסלול המהיר.
ענת הר אבן: הוא בכל מקרה הוא יכול להגיש בקשה לביטול, רק פה כרגע זה מותנה.
ענת הר אבן: הפרוצדורה פה מאוד מסובכת, אם הוא יגיש בקשה נפרדת לביטול העיקול, בוודאי שהרשם ידון בזה.
ענת הר אבן: אבל פה זה מן דבר מותלה ל-14 יום, וזה מעקב של המערכת.
דוד רותם: אבל זה לא במסלול המהיר.
דוד רותם: למה אתם עושים מעקפים מהצד, אתם יודעים מה אתם עושים?
דוד רותם: אתם מדליקים אותם, בשביל מה צריך את זה?
דוד רותם: אתם רוצים תקנות הוצאה לפועל לתקן, תתקנו.
דוד רותם: אל תעשו את זה בדרך עקיפה.
דוד רותם: אנחנו פה עוסקים במסלול המהיר, האמינו לי, יש בתקנות ההוצאה לפועל לתקן כל כך הרבה, אז תעשו תיקון מסודר.
ענת ליברמן: אבל גם לגבי המסלול המקוצר הזה, הכוונה היא כן להוריד את הפרוצדורה הזאת.
סיגל קוגוט: כן, רק לא תישלח לו הודעה.
ענת ליברמן: לא נשלחת גם ההודעה הראשונה על ביצוע העיכוב, ואז ממילא לא צריך לחכות - - - אדוני אני מבקשת לחזור למה שהיה נראה שסיימנו כבר קודם עם עניין פריסת החוב לתשלומים.
ענת ליברמן: ככל שאני חושבת על זה, יכול להיות שהתקנה מיותרת היות ואנחנו הולכים לקבוע את הטבלה בכללים, אז השאלה בשביל מה צריך את התקנה, כי לרשם יש הסמכויות לקבוע תשלומים, זה בלי קשר, יש לו את הסמכות הזאת.
ענת ליברמן: וממילא הורדנו את הסעיף הכללי של האצלה והסכמנו שהדברים ייקבעו בטבלות, אז בעצם אין צורך בתקנה.
סיגל קוגוט: מכוח מה הוא יאצול את זה?
אברהם מיכאלי: יש חוק.
ענת ליברמן: לפי החוק.
ענת ליברמן: בחוק יש סמכות.
ענת ליברמן: כל הדברים שיש לרשם סמכות לעשות במסגרת המסלול המקוצר, הוא יכול לאצול.
דנילו דרמן: הם רוצים לעקוף את הנושא של הטבלה.
ענת ליברמן: לא, ממש לא.
ענת ליברמן: הטבלאות ייקבעו בכללים.
דוד רותם: אני רוצה שיהיה כתוב פה, שהרשם יקבע כללים אל טבלה - - -
סיגל קוגוט: מה מפריע לכם שהרשם יקבע את זה, כי בכל לשכה יש רשם אחר ואתם רוצים שהמנהל - - - שזה יהיה ארצי, מה מפריע לכם?
סיגל קוגוט: אז זה המנהל, זה לא הרשם.
ענת הר אבן: החוק קובע שמנהל מערכת ההוצאה לפועל יקבע בכללים, סדרים ותנאים להפעלתו של המסלול המקוצר.
ענת הר אבן: במסגרת אותם סדרים וכללים ראוי שייקבעו טבלאות, פה נאמרה שורה ארוכה של טבלאות.
ענת הר אבן: טבלה עד 5,000, טבלה עד 10,000.
ענת הר אבן: במסגרת אותם כללים שקובע מנהל מערכת ההוצאה לפועל, הרשם רשאי לאצול, זה מה שהקראנו קודם בסעיף 20ה.
ענת הר אבן: במסגרת אותם כללים שיפרסם המנהל תהיינה הטבלאות, והרשם ישקול אם הוא אוצל את האפשרות הזאת לאנשים שמפעילים את המסלול המקוצר.
סיגל קוגוט: יש שינוי לעומת 69א, כי מה שהיושב ראש אמר, שכלל לא יהיה ויתור על ריבית והצמדה, ואז זה כבר מחייב סעיף אחר.
ענת הר אבן: לגבי הריבית וההצמדה יכולים לדון בשאלון.
סיגל קוגוט: לא, זה לא רק בשאלון.
סיגל קוגוט: בעצם הוא אמר שהכלל יהיה שבמסלול מקוצר יהיו טבלאות, אבל בלי ויתורים על ריבית והצמדה.
סיגל קוגוט: ורק אם הזוכה יגיד "ברחל בתך הקטנה" שהוא מסכים לדבר כזה, ושזה יהיה בהסדר, רק אז זה יהיה.
סיגל קוגוט: זאת אומרת, זה לא יהיה תחת – אם את תעשי את זה תחת הסעיף הכללי, זה יאפשר לוותר בטבלה על הצמדה וריבית.
ענת ליברמן: אני חושבת קצת אחרת.
ענת ליברמן: כי אם אנחנו במסגרת הסעיף הזה בעצם נגיד לרשם אתה יכול להאציל את הסמכות הזאת שלך, ובלבד שקבעת איזשהו טבלה או משהו כזה.
ענת ליברמן: מה שיווצר זה שכל רשם לפי שיקול דעתו יכול - -
סיגל קוגוט: - -אז בסדר, הבנתי, אתם רוצים שזה יהיה המנהל ולא הרשם, כדי שיהיה ארצי.
סיגל קוגוט: אבל עדיין ההסדר הזה הוא מיוחד בזה שהוא לא כולל כדבר שבשיגרה ויתור על הריבית והצמדה, לכן אולי כן צריך איזה סעיף.
ענת הר אבן: הכלל - - -אלא אם הזוכה הסכים לויתור על הפרשי הצמדה וריבית.
ענת הר אבן: הויתור על הפרשי הצמדה וריבית הוא בשאלון.
ענת הר אבן: הזוכה מראש אומר - -
סיגל קוגוט: אני יודעת, אבל השאלה אם כותבים את זה או לא כותבים את זה, וזו השאלה שהיושב ראש יכריע בה.
סיגל קוגוט: בשאלון כן, אבל האם הוא רוצה להתנות בתקנות תנאי כזה, אמנם המנהל קובע אותה שיהיה ארצי, בסדר.