GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
טלב אלסאנע: יש לי שאלה נוספת, היושב-ראש, באותו הקשר- - -
דוד רותם: אני ציוני ואני לא מתבייש להיות ציוני.
אחמד טיבי: אתה לא צריך לכפות עלינו ציונות.
דוד רותם: אני לא רוצה לכפות עליך ציונות, אני רק לא רוצה- - -
טלב אלסאנע: אנחנו פלסטינים--
אחמד טיבי: אנחנו מתנגדים לזה.
טלב אלסאנע: --אנחנו לא רוצים שתהיה פלסטיני.
דוד רותם: אתה מתנגד לציונות, אני לא אתמוך בך.
טלב אלסאנע: אנחנו לא רוצים שתהיה פלסטיני, אל תכפה עלינו להיות ציונים.
אחמד טיבי: מה עם ערך השוויון של האזרחים?
דוד רותם: ערך השוויון של האזרחים - כל זמן שהם יודעים שיש מדינה יהודית, והם אזרחים במדינה היהודית.
אחמד טיבי: לא על חשבוני.
דוד רותם: לא על חשבונך.
אחמד טיבי: אתה גר בהתנחלות על חשבון פלסטינים, באזור כבוש.
אחמד טיבי: זה על החשבון.
דוד רותם: יש לי שאלה.
דוד רותם: מה הקשר שלך לפלסטינים חוץ מזה שהיית יועצו של ערפאת?
דוד רותם: אתה פלסטיני?
דוד רותם: אני אגיד לך את האמת, אם תהיה מדינה פלסטינית, אתה עובר לשם?
טלב אלסאנע: מה זה קשור?
דוד רותם: אם אתה אומר לי שכן, אני מתחיל לפעול בשביל זה.
אחמד טיבי: אם אתה כבר רוצה לנייד אותי, אני חוזר על העיקרון שלי: מי שהגיע אחרון, עוזב ראשון--
דוד רותם: לי אין לאן ללכת.
אחמד טיבי: --אתה יודע מה, אל תכבה את האור בנתב"ג, אנחנו נישאר פה.
דוד רותם: גם אני פלסטיני.
דוד רותם: נולדתי פה, לפניך.
אחמד טיבי: ליברמן הגיע רק אתמול.
אלכס מילר: אני בארץ שלי, ואתה לא.
אחמד טיבי: אני לא שייך למדינה שהורגת ילדים.
דוד רותם: רבותי, רבותי, ההצגה נגמרה.
טלב אלסאנע: יש לי שאלה, היושב-ראש.
דוד רותם: טלב אלסאנע, ההצגה נגמרה.
טלב אלסאנע: יש לי שאלת הבהרה, שאלה עניינית.
דוד רותם: אחרי שאני אגמור את הדיון.
דוד רותם: ההצגה נגמרה.
טלב אלסאנע: לא, שאלה עניינית.
דוד רותם: עניינית?
טלב אלסאנע: למשל, אנחנו מדברים על מדינת ישראל בעניין התמיכה בגלות.
טלב אלסאנע: אם אנחנו אומרים, למשל, שהכיבוש הוא בלתי חוקי, וזכותו של העם הפלסטיני להתנגד לכיבוש הישראלי.
דוד רותם: איך להתנגד?
טלב אלסאנע: אנחנו אומרים שהכיבוש הישראלי בלתי חוקי.
דוד רותם: בפעולות טרור?
טלב אלסאנע: אני לא אומר איך להתנגד, אבל אנחנו אומרים שזכותו של עם הנתון תחת כיבוש להתנגד לכיבוש.
דוד רותם: לא תקבל תמיכה, זו קריאה לטרור.
טלב אלסאנע: הכיבוש בלתי חוקי.
אחמד טיבי: הוא לא אומר מה.
דוד רותם: חבר הכנסת טיבי, אנחנו הרי יודעים את העצות האלה.
טלב אלסאנע: האם אנחנו צריכים לתמוך בכיבוש הישראלי?
טלב אלסאנע: האם אנחנו צריכים לתמוך בגירוש הפלסטינים?
דוד רותם: אתה לא תקרא לאף אחד להילחם- - -
טלב אלסאנע: האם אנחנו צריכים לתמוך בהתנחלויות?
דוד רותם: אתה, לתמוך בהתנחלויות?
טלב אלסאנע: זו כפיית דעות, זו כפייה פוליטית, ולכן הדבר הזה בלתי חוקתי.
דוד רותם: אני לא מבקש ממך לתמוך בהתנחלויות, אני רק מבקש ממך דבר אחד, להיות נאמן למדינה שאתה אזרח בה, ולא לקרוא לאף אחד להילחם בה.
טלב אלסאנע: נאמן לכיבוש שלך?
דוד רותם: כל זמן שאתה קורא להילחם במדינה הזאת, לא תקבל ממני תמיכה.
טלב אלסאנע: האם להיות ציוני זה להיות נאמן למדיניות הכיבוש, מדיניות הדיכוי, ואז אני נאמן למדינה?
טלב אלסאנע: אתה לא עושה הבחנה בין המדינה למדיניות.
טלב אלסאנע: אנחנו נגד מדיניות הכיבוש, נגד מדיניות האפליה, נגד המדיניות הגזענית.
טלב אלסאנע: אנחנו לא נגד המדינה.
דוד רותם: זה בסדר, רק אל תקרא לאף אחד להילחם נגד זה.
דוד רותם: להילחם, זה טרור, ובזה תמכתם כל השנים.
טלב אלסאנע: דוד רותם, תקשיב פעם אחת, אנחנו כאן לא בזכותך, אנחנו כאן על אפך וחמתך, כי אנחנו בני האדמה הזאת, בני הארץ הזאת, אנחנו לא מבקשים ממך זכות, לא מבקשים ממך חסד.
דוד רותם: שלא יהיה לך שום ספק, אני פה לא בזכותך, אני בעל הבית פה, אני גר כאן, אני אמשיך לגור כאן--
אחמד טיבי: לא תמשיך.
דוד רותם: --אני לא צריך ממך טובות.
טלב אלסאנע: מי שלא מוצא חן בעיניו שאנחנו פה, הוא יכול לעזוב.
דוד רותם: לא, גם אתה יכול לעזוב.
דוד רותם: אתה תישאר פה במדינה היהודית, היא תישאר מדינה יהודית.
טלב אלסאנע: לא מוצא חן בעיניך, אתה יכול לעזוב.
טלב אלסאנע: אין לנו התנגדות שתעזוב.
דוד רותם: אני נולדתי פה לפניך, ואל תשלח אותי, כי אני אשלח אותך הרבה יותר מהר.
טלב אלסאנע: הנוכחות שלנו מפריעה לך, אין לנו התנגדות שתעזוב.
דוד רותם: אין לי שום בעיה עם הנוכחות שלך.
טלב אלסאנע: אתה לא מוכן לקבל אותנו כפלסטינים אזרחי המדינה, אתה רוצה לקבל רק יהודים ציונים אזרחי המדינה.
דוד רותם: לך יש בעיה עם הנוכחות שלי.
טלב אלסאנע: אין לי בעיה.
דוד רותם: אני מקבל כל ערבי שהוא אזרח- - -
אחמד טיבי: אתה כובש, לא תישאר.
דוד רותם: תשכח מזה, הרי אצלך אני תמיד אהיה כובש, אצלך אני תמיד אהיה זר.
דוד רותם: זה לא יעזור לך.
אחמד טיבי: אתה כובש.
דוד רותם: לא יעזור לך, אני בעל הבית, לא הכובש.
טלב אלסאנע: אתה אזרח בבית, לא בעל הבית.
אחמד טיבי: מותר למי שנמצא כאן תחת כיבוש להתנגד לכיבוש?
אחמד טיבי: מותר או לא?
אלכס מילר: אתה לא יכול לקרוא למאבק נגד מדינה שאתה אזרח בה.
טלב אלסאנע: הכיבוש הוא בלתי חוקי.
טלב אלסאנע: על פי החוק הבין-לאומי הכיבוש בלתי חוקי.
דוד רותם: אתה רוצה לעבור לגור שם, תגור- - -
טלב אלסאנע: אם מדינה אחרת תוקפת את מדינת ישראל, כובשת את מדינת ישראל, אסור לעם ישראל להתנגד לכיבוש?
דוד רותם: אילו הייתם יכולים לעשות את זה כמו שעשיתם את זה ב-1956, ב-1967, ב-1948, ב-1973 - אילו הייתם יכולים לזרוק אותנו לים, הייתם עושים את זה.
דוד רותם: לא ניתן לכם לזרוק אותנו לים.
אחמד טיבי: זה החוק שלך.
דוד רותם: יופי, זה החוק שלי.
דוד רותם: תקרע.
דוד רותם: אתה עושה הצגות, זה בסדר.
אחמד טיבי: זה החוק של 56?
אחמד טיבי: על מה אתה מדבר?
טלב אלסאנע: החוק שלך הוא לא חוקי.
דוד רותם: אתם הרי ניסיתם להשמיד אותנו, לא תצליחו, אנחנו נישאר פה.
אחמד טיבי: להשמיד את הכיבוש מותר, לגרש אותך מהכיבוש מותר, אבל להיות אזרחים שווים.
אחמד טיבי: אתה לא יותר טוב מאף אחד אחר.
דוד רותם: ב-1967 מה עשיתם, הערבים?
דוד רותם: ב-1973 מה עשיתם, הערבים?
דוד רותם: עוד לא היו התנחלויות.
דוד רותם: אל תבלבלו את המוח.
אחמד טיבי: מה זה קשור לחוק של אלכס מילר.
דוד רותם: אתם מנסים לגרש מפה את היהודים.
דוד רותם: לא יעזור לכם--
טלב אלסאנע: מי מגרש?
טלב אלסאנע: אתם בינתיים מגרשים, אתם מגרשים.
דוד רותם: --אנחנו נישאר פה על אפכם ועל חמתכם, וזו תהיה מדינה יהודית.
אחמד טיבי: חלקכם יהיה בכלא.
טלב אלסאנע: זעקת הקוזק הנגזל.
טלב אלסאנע: אתם מגרשים וצועקים.
טלב אלסאנע: אתם מדכאים ובוכים.
טלב אלסאנע: הגיע הזמן לסיים את זה.
דוד רותם: אני מבקש ממך להמשיך לבכות.
טלב אלסאנע: אנחנו לא בוכים, אתם בוכים.
דוד רותם: אני מבקש, זה הסתיים.
טלב אלסאנע: העולם כולו נגדנו - כובשים, מדכאים, מתנחלים ובוכים.
דוד רותם: ברוך השם שאנחנו מתנחלים, נתנחל עוד הרבה שנים.
אחמד טיבי: נחכה ונראה.
אחמד טיבי: בוכרה פי (א)מישמיש.
טלב אלסאנע: היו הרבה כאלה.
דוד רותם: שמענו עליך.
אחמד טיבי: נחכה ונראה למי יש יותר אורך רוח.
דוד רותם: נתאם את המשך החקיקה עם משרד המשפטים ועם משרד האוצר.
אחמד טיבי: אל בלאד - בלאדנא.
אחמד טיבי: אתה יודע מה זה זעתר?
אחמד טיבי: זעתר או זייתון, אתה יודע מה זה?
דוד רותם: כן, אני יודע מה זה.
דוד רותם: זה מה שעכשיו המצאת על הזעתר צריך להיות כתוב "Made in מדינת ישראל".
אחמד טיבי: (דובר בשפה הערבית)
דוד רותם: אתה רוצה שאני אדבר אליך ביידיש ואתה לא תבין?
דוד רותם: מה, אתה חכם גדול?
אחמד טיבי: אפילו זעתר גנבתם.
אחמד טיבי: חומוס ישראלי?
אחמד טיבי: חומוס ישראלי.
דוד רותם: תקנות ההוצאה לפועל (הוראת שעה), התשס"ט-2009.
דוד רותם: קיבלתי פנייה משר המשפטים שמבקש לאשר את התקנות האלה, ואנחנו היום, או נאשר או לא נאשר.
ענת ליברמן: אנחנו מקווים שתאשרו.
דוד רותם: אנחנו נאשר בתיקונים המחויבים.
דוד מדיוני: אני מבקש להכיר לך את שלמה כהן, מנהל המסלול המקוצר.
דוד רותם: אתה בחוזה מיוחד או שאתה קבוע?
שלמה כהן: אני קבוע.
ליאור שפירא: הוא שואל משום שזו הוראת שעה.
שלמה כהן: אני קבוע, וגם המסלול יישאר קבוע, אני מבטיח לך.
דוד רותם: קודם כול, אתה יודע שמוקלטים פה.
דוד רותם: אחר כך אנחנו מוציאים את הפרוטוקול ואומרים: הבטחת.
דוד רותם: יש נושאים שבהם אני לא מקבל הבטחות.
ענת ליברמן: פרק א' לחוק ההוצאה לפועל מסדיר הוצאה לפועל במסלול מקוצר, הוא נקבע כהוראת שעה למשך שנתיים, תחילתה ב-1 באוגוסט 2009, וסופה ב-1 באוגוסט 2001, ומטרתן של התקנות המוצעות כאן היא להסדיר את הוראות הביצוע של הפרק הזה בחוק.
ענת ליברמן: התקנה הראשונה המוצעת היא תיקון בתקנה 14.
ענת ליברמן: תקנה 14 לתקנות ההוצאה לפועל עניינה הגשת בקשה על ידי זוכה לנקיטת הליכים כנגד חייב לפני מתן אזהרה, ולפני שחלף המועד שקבוע באזהרה.
ענת ליברמן: זו תקנה שכבר קיימת.
ענת ליברמן: מטרת התקנה היא מניעת הברחה של נכסים על ידי חייב, כשהוא יכול לנצל את פרק הזמן עד המצאת האזהרה, או עד חלוף המועד שקבוע בה, ולהבריח נכסים.
ענת ליברמן: במקרה כזה הזוכה יכול לבוא ולבקש לנקוט הליכים נגד החייב גם לפני שהומצאה האזהרה.
ענת ליברמן: מאחר שבמסלול המקוצר הלשכה נכנסת בנעלי הזוכה, מצאנו לנכון לציין בתקנה באופן מפורש שאותה זכות תוקנה לעובד המסלול המקוצר.
ענת ליברמן: האמת היא, שבתקנה הזאת הנוסח שלנו היה שהזכות הזאת תהיה לעובד הלשכה ולא לזוכה, כי לא רצינו שתהיה כפילות.
ענת ליברמן: הייעוץ המשפטי לוועדה ביקש שהזכות הזאת תישאר גם בידי הזוכה.
ענת ליברמן: אנחנו חושבים שהזכות צריכה להיות רק לעובד הלשכה, כדי למנוע כפילויות, שלא ייווצר מצב שמחד הבקשה תוגש על ידי הזוכה והלשכה לא תהיה מעודכנת, זה עלול ליצור בלבול.
דוד רותם: אתם צודקים.
דוד רותם: למה זה לא צריך להיות אוטומטי?
דוד רותם: המסלול המהיר אמור להיות טייס אוטומטי.
דוד רותם: הגשתי בקשה, ומרגע זה ואילך הכול רץ, לא צריך בקשות מיוחדות.
דוד רותם: אני כבר רואה לנגד עיני שלא הגישו בקשה, עובד הלשכה לא הגיש בקשה.
דוד רותם: הרווחתי את הרכוש, ואחרי שבועיים יש תביעת נזיקין נגד המדינה על רשלנות.
דוד רותם: מה עכשיו?
ענת ליברמן: בהקשר הזה, כל מה שאנחנו יכולים להגיד שהיינו מאוד רוצים שהדברים יתנהלו כך, בלי צורך בבקשות.
דוד רותם: למה שזה לא יהיה טייס אוטומטי.
ענת ליברמן: היות והחוק הוא כזה, שאתה לא יכול לנקוט בהליכים כנגד חייב אלא לאחר שהומצאה לו אזהרה וחלף המועד שקבוע בו, וחריג לכך הוא האפשרות להגיש בקשה שתאושר על ידי רשם, שתחרוג מהכלל הזה ותאפשר נקיטת הליכים גם לפני.
ענת ליברמן: נראה לי שזאת תהיה העדפה גלויה של המדינה במקרה הזה, לאפשר לה לעשות את הדברים האלה בלי החלטת רשם, בלי הגשת בקשה.
דוד רותם: לא בלי.
דוד רותם: בטופס של בקשה למסלול מהיר תהיה גם בקשה של עיקול ברישום.
ענת ליברמן: עיקולים לפני אזהרה.
ליאור שפירא: אין עיקול ברישום.
אריה כהן: עיקול צד ג', עיקול ברישום.
ליאור שפירא: רק עיקול צד ג', לא עיקול ברישום.
ענת ליברמן: כן, עיקול כספים.
דוד רותם: התוצאה תהיה יצירת מסלול נוסף לתביעות נגד המדינה, ואני לא קונה את זה.
ענת הר אבן: יש חובת יידוע על הזוכה אם יש אינפורמציה שהמסלול צריך לנקוט בה, ואנחנו מצפים מהזוכה שיודיע.
דוד רותם: הזוכה לא יעשה כלום.
דוד רותם: אל תשכחו, רבותי, את הרציו שעומד מאחורי המסלול המהיר: אין עורכי דין.
דוד רותם: הם יהיו בסוף, אתם תתחננו שהם ייכנסו.
ענת הר אבן: בתביעות לסכום קצוב יש עורכי-דין.
דוד רותם: אתם תתחננו שהם ייכנסו למסלול המהיר.
דוד מדיוני: למה?
דוד רותם: ככה.
דוד רותם: הם לפחות יודעים מה הם עושים, כשהמסלול יעבוד על טייס אוטומטי, תראו לאיזה צרות אתם נכנסים.
דוד רותם: בטעות הפקיד לא ביקש, הוא היה חולה באותו יום.
ענת ליברמן: הבעיה היא, זה קצת נוגד את האינטרסים שלנו להגיד את זה, אבל אני חייבת להגיד את זה.
ענת ליברמן: זה דומה למצב שבו כל זוכה שפותח תיק בהוצאה לפועל, יחד עם הגשת הבקשה גם יבקש לנקוט הליכים לפני המצאת אזהרה, ואז אנחנו מאיינים את המטרה של האזהרה.
ענת ליברמן: יש לאזהרה תפקיד מסוים, אחרת היינו מבטלים את האזהרה, וניתן היה לנקוט הליכים ברגע שאתה פותח תיק בהוצאה לפועל.
ענת ליברמן: הכלל הוא שמחכים לאזהרה.
סיגל קוגוט: כל ההליך הזה הוא רק על נכסים שקל מאוד להבריח - כספים ורכב.
סיגל קוגוט: אם את מייחדת את הסמכות רק לעובד ההוצאה לפועל, השאלה, לאיזה שיקול דעת את מצפה.
סיגל קוגוט: נניח, הנוסח היה בנוסח שלך, לאיזה שיקול דעת את מצפה ואיזו אינפורמציה את מצפה שתהיה לו כדי לנקוט בדבר הזה?
סיגל קוגוט: אמרתם: אם במקרה נודע לו שמישהו מתכוון להבריח נכס, אבל זה מקרה נדיר.
סיגל קוגוט: איך ייוודע לו פתאום?
ענת ליברמן: אתה אמור למלא שאלון.
ענת ליברמן: כשאתה מגיש את בקשת הביצוע למסלול המקוצר אתה אמור למלא שאלון, ומדובר בשאלון מפורט דיו כדי לציין בו כמה שיותר נכסים שידוע לזוכה שיש לחייב.
ענת ליברמן: במידה שמתוך השאלון עולה מצב שיש לחייב נכסים, מובן שעובדי המסלול המקוצר יפעלו לנקיטת הליכים כנגד הנכסים האלה גם לפני מתן אזהרה.
סיגל קוגוט: 14(א) מחייבת תצהיר והנמקה מצד הזוכה.
סיגל קוגוט: החשש להשתמש בזה לרעה הוא קטן.
סיגל קוגוט: מה החשש שלכם שהזוכה יעשה?
סיגל קוגוט: הוא חייב להצהיר והוא חייב לנמק.
ענת ליברמן: את אומרת דבר שונה ממה שאומר היושב-ראש.
סיגל קוגוט: היושב-ראש חושב שתמיד יש סכנה להברחת נכסים כאלה, שהם כספים ורכב, ולכן צריך משהו יותר אוטומטי.
ענת ליברמן: ההצעה של היושב-ראש, כמובן, עדיפה מבחינתנו.
דוד רותם: רבותי, אני רוצה להבהיר לכם משהו.
דוד רותם: כשאתם אומרים "עדיפה מבחינתנו", אני לא מבין את הכוונה שלכם.
דוד רותם: מה טוב לציבור?
דוד רותם: - זה הדבר שאתם צריכים לדבר עליו.
דוד רותם: עזבו אותנו, אנחנו לא שווים כלום, אנחנו לא חשובים.
ענת ליברמן: השאלה, אם מה שטוב לציבור יכול לעמוד בקנה אחד עם הוראות החוק.
ענת ליברמן: מה שאדוני מציע, אני חושבת שיש אתו בעיה מבחינת ההרמוניה שלו עם מה שקבוע בחוק.
ענת ליברמן: אם אדוני מסכים שהגשת הבקשה תיעשה כדבר שבשגרה, נסמן בשאלון, וברגע שזוכה מבקש שתוגש בקשה כזאת, באופן אוטומטי תוגש בקשה כזאת.
דוד רותם: אין לי בעיה, אני רק מזהיר אתכם למקרה שפעם אחת לא תוגש בקשה והאיש יבריח את כספו.
דוד רותם: יש עכשיו תביעה של עורך-הדין עדיאל חשין, אחיו של מישה חשין, נגד הנהלת בתי המשפט ומדינת ישראל על פסק דין שהשופטת שידלובסקי אור שכחה לתת אחרי עשר שנים.
דוד רותם: הוא הגיש את התביעה, כי בינתיים הנתבע פשט את הרגל, והוא הגיש את התביעה נגד המדינה, והמדינה תשלם לו כסף.
דוד רותם: אני מודיע לכם שזה מה שיקרה לכם פה.
דוד רותם: מספיק שהאיש לא שם לב בהוצאה לפועל, הוא היה חולה, היה בחופשה, ובינתיים הוברחו הנכסים, ובצ'יק, תביעה נגד מדינת ישראל על רשלנות.
דוד רותם: אתם רוצים לקחת את זה עליכם – אהלן וסהלן.
סיגל קוגוט: למעשה מה שהיושב-ראש מציע, שבטופס שיש, בסוף נוסיף סעיף, האם מבקשים בקשת טרם מתן אזהרה, ובתקנה הזאת נכתוב שבמסלול המקוצר זה יהיה באמצעות העובד.
סיגל קוגוט: כלומר, הבקשה של הזוכה, אבל היא תיעשה באמצעות הלשכה.
דוד מדיוני: בסדר גמור.
ענת ליברמן: בסדר גמור.
ענת ליברמן: הבקשה תוגש באמצעות העובד לפי בקשת הזוכה.
סיגל קוגוט: בטופס, אם יש שמונה פריטים, יהיה לי עוד פריט על הדבר הזה.
סיגל קוגוט: נתקן את הטופס.
דוד רותם: אנחנו רק עושים צרות.
דוד רותם: לשכת עורכי-הדין, עמדתכם.
ליאור שפירא: הערה ראשונה.
ליאור שפירא: שמעתי כמה פעמים את האמירה, ואני רוצה להעיר עליה לסדר-היום.
ליאור שפירא: משרד המשפטים לא נכנס לנעליו של הזוכה, הוא מייצג את הזוכה.
ליאור שפירא: נראה בתקנות שכנראה משרד המשפטים חושב שאתם נכנסים לנעלי הזוכה, אבל זה לא המקרה.
ליאור שפירא: הערה שנייה, לא ברור לי איך ייעשו אותן בקשות, איך אותו פקיד ינמק את הבקשות, ועכשיו הוועדה מאפשרת לו לעשות את זה.
סיגל קוגוט: הוא אמר משהו אחר.
דוד רותם: הזוכה ימלא בבקשה שלו לפתיחת התיק, אם הוא מבקש עיקול כזה, הוא יצטרך גם לכתוב למה.
דוד רותם: ובמקום שיש לו עורך-דין שמגיש את הבקשה, פקיד ההוצאה לפועל יגיש בשמו את הבקשה, הרשם יבדוק, כן טוב, לא טוב, ויחליט אם הוא נותן או לא נותן.
דוד רותם: לצורך הבקשה הזאת אני נותן לפקיד ההוצאה לפועל לייצג את החייב.
ליאור שפירא: הבנתי את עמדתו של היושב-ראש, ולכן שאלתי היא כזאת.
ליאור שפירא: נניח לרגע שאדוני חייב בתיק ההוצאה לפועל, ואני, בתור הזוכה, אומר שיש לך שכירות במגדל שלום, ואני אמלא את זה בטופס.
ליאור שפירא: אותו פקיד עכשיו ייגש אל ראש ההוצאה לפועל, יבקש את השכירות של דוד רותם ממגדל שלום?
ליאור שפירא: מי ינהל את התיק?
ליאור שפירא: מי יבדוק את הבקשה?
ליאור שפירא: מי יבדוק את העניין הזה.
דוד רותם: לא הבנתי מה שאמרת.
ליאור שפירא: אם אתה רוצה להגיש בקשת טרם היא כפופה לאישור של ראש ההוצאה לפועל, מישהו צריך ללכת לראש ההוצאה לפועל.
ליאור שפירא: יש להניח שגם יזמינו את הצד השני.
ליאור שפירא: וצריך ניהול – האם יש הכספים שמגיעים לחבר הכנסת דוד רותם מכולבו שלום?
ליאור שפירא: איך מעקלים את הדברים האלה?
ליאור שפירא: מי ינהל את הדיון הזה אם זה תהליך אוטומטי?
אריה כהן: איזה דיון?
אריה כהן: על מה?
אריה כהן: זה עיקול.
ענת הר אבן: בשאלון תתווסף שורה נוספת שבה הזוכה יציין: אני מבקש שיינקטו תהליכים לפני מתן אזהרה, והוא יפרט את הסיבות.
ענת הר אבן: ברגע שהוא ימלא את הסעיף שהוצע כרגע להוסיף לשאלון, הבקשה תוגש באמצעות עובד הלשכה.
ליאור שפירא: לראש ההוצאה לפועל?
ליאור שפירא: ראש ההוצאה לפועל אמור לקיים איזה דיון בעניין הזה?
ענת הר אבן: כמו שהוא דן בכל בקשה להליכים לפני מתן אזהרה לפי תקנה 14.
ענת הר אבן: מעולם בקשות לעיקולים לפני מתן אזהרה לא נדונו במעמד הצדדים.
דוד רותם: איך זה עובד היום?
דוד רותם: אני פותח תיק הוצאה לפועל- - -
ליאור שפירא: היום בפועל, ברוב הלשכות, ראשי ההוצאה לפועל לא מאפשרים עיקולים טרם מתן אזהרה.
דוד רותם: באותם מקרים שמאפשרים.
ליאור שפירא: זה נדיר, אז מתקיים דיון.
ליאור שפירא: זה נדיר שבנדיר.
דוד רותם: מתקיים דיון במעמד שני הצדדים?
ליאור שפירא: זה נדיר שבנדיר שהיום רשמים נותנים במעמד צד אחד.
דוד רותם: אם זה נדיר, זה יהיה נדיר גם במקרה הזה.
דוד רותם: זאת אומרת, אני לא משנה את המצב.
דוד רותם: השאלה היא רק, האם באותם מקרים שכן נותנים, האם מקיימים דיון.
ליאור שפירא: זה תלוי בראש ההוצאה לפועל.
ליאור שפירא: מאחר שיש מדיניות מסוימת, ולא ראש הוצאה לפועל אחד קובע- - -
אריה כהן: סליחה, לסבר את האוזן.
אריה כהן: בשנת העבודה 2008 הגשנו 353,000 עיקולי צד ג' בטרם מתן אזהרה, 61,000 עיכובי יציאה מן הארץ, תפיסות רכב – 2,100 ועיקולי מיטלטלין – 1,400.
דוד רותם: מה זה תפיסות רכב?
אריה כהן: עיקול רכב.
אריה כהן: ב-353,000 עיקולי צד ג' הרשמים לא מקיימים על זה דיון, מעולם לא עשו דיונים.
אריה כהן: הדבר הזה הוא החלטה.
אריה כהן: הוא לוקח את הבקשה, לא מתקיימים דיונים.
אריה כהן: זה לא טענת פרעתי ולא התנגדות.
ענת הר אבן: בכל הבקשות של עיקולים לפני מתן אזהרה שהגשתי- - -
ליאור שפירא: אם אתם מצהירים שראש ההוצאה לפועל הוא חותמת גומי, זה בסדר.
אריה כהן: הוא לא חותמת גומי, סליחה.
ליאור שפירא: אם יש דיון, והוא לא- - -
ענת הר אבן: אין חובה לדיון במעמד הצדדים.
דוד רותם: מה כתוב היום בתקנה?
דוד רותם: "ביקש הזוכה שהליך יינקט לפני מתן האזהרה לחייב, או לפני שעברה התקופה שנקבעה באזהרה, ינמק בקשתו ויצרף לבקשה תצהיר לשם אימות העובדות הכלולות בבקשה.
ענת ליברמן: יש החלטות שניתנות על סמך- - -
דוד מדיוני: גם בתיקים של ליאור שפירא אין דיונים.
ליאור שפירא: אני לא מבקש.
ליאור שפירא: אני לא מתנגד.
ליאור שפירא: נראה איך זה ילך.
ליאור שפירא: ניתן להם את כל האופציות, נראה איך זה ילך.
ליאור שפירא: היושב-ראש שכנע אותי בעבר.
דוד רותם: למדת.
ליאור שפירא: לאט, אבל לומד.
ליאור שפירא: סורין גנות לא לחש לי, הוא לא כאן.
דוד רותם: דניאל וקס, מה אתה אומר?
דניאל וקס: אני לא רוצה לפתוח את השיחה לפני שנגיע לתקנה 101י' מכיוון שיש שאלה לגבי הנושא של סמכויות.
דניאל וקס: האם מאצילים את כל הסמכויות לפקידים, באיזו רמה, האם עורכי דין?
דניאל וקס: כשאנחנו מעבירים סמכויות לפקיד, הוא ייצג את הזוכה.
דניאל וקס: האם הוא ייצג את הזוכה גם בהתנגדויות, גם בחקירות יכולת?
דניאל וקס: לא כתוב כאן מאומה.
דוד רותם: אני אומנם בעד זה שלשכת עורכי-הדין תהיה וולונטרית, אבל אני לא הולך להסמיך בינתיים פקידים.
דניאל וקס: נדון בזה יותר מאוחר.
דוד רותם: איך תיקנו את התקנה הזאת?
סיגל קוגוט: נכתוב שהבקשה תוגש באמצעות עובד, ובטופס- - -
דוד רותם: הבקשה תוגש על ידי- - -
סיגל קוגוט: על ידי הזוכה באמצעות העובד, ובטופס נוסיף שורה של מילוי הבקשה.
סיגל קוגוט: אנחנו צריכים לנסח את זה.
ענת ליברמן: תקנה 101א' מועתקת כמעט במלואה מסעיף 20ב(א) לחוק.
ענת ליברמן: סעיף 20ב(א) לחוק קובע מה הן אותן בקשות שניתן להגיש לביצוע במסלול המקוצר, מה הן אותן בקשות כמו מזונות, משכון למשכנתה שלא ניתן להגיש במסלול המקוצר, ולגבי הבקשות שניתן להגיש במסלול המקוצר – חיובים כספיים או חיובים שהם כמו פסק דין, לגביהם נקבע סכום המקסימום של 10,000 שקלים.
ענת ליברמן: החידוש היחיד בתקנה הזאת היא, שקבענו שמדובר בחוב הפסוק.
ענת ליברמן: החוב הפסוק זה החוב הפסוק כהגדרתו בחוק ההוצאה לפועל.
ענת ליברמן: מדובר בקרן החוב, הפרשי הצמדה וריבית והוצאות שהחייב חויב בהן במסגרת פסק דין - כל אלה מרכיבים את החוב כאשר אדם בא ומבקש להגיש בקשה לביצוע במסלול המקוצר.
דוד רותם: שלוש שאלות יש לי.
דוד רותם: האחת, מה ההיגיון לקחת סעיף בחוק, ואפילו עשיתם copy-paste, כי אם תשימי לב, בסיפה, כתוב "(בחוק זה – חיוב הניתן לביצוע- - -), התכוונתם בתקנות אלה.
דוד רותם: " למה אני צריך לחזור על סעיף שמופיע בחוק בתקנות?
דוד רותם: מחר בבוקר יבוא מישהו ויציע לתקן את התקנות, ומכיוון שאני כבר לא אשב פה, מי שישב פה לא יזכור שזה סעיף שזהה למה שכתוב בחוק, ויתקן את התקנות, ואז תהיה סתירה בין התקנות לבין החוק.
ענת ליברמן: אם אדוני מתנגד לניסוח, אפשר לשנות את הניסוח.
ענת ליברמן: בכל זאת יש כאן איזה חידוש, וזה משהו שאלמלא כתבנו את התקנה הזאת, היה נתון לפרשנות.
ענת ליברמן: כאשר אנחנו קוראים את החוק לא ברור לנו האם 10,000 השקלים מתייחסים לקרן החוב, לחוב כולל הפרשי הצמדה ורבית, לחוב כולל הפרשי הצמדה ורבית ושכר טרחת עורך-דין ואגרות.
ענת ליברמן: עולה פה איזו שאלה.
דוד רותם: מה כתוב בחוק?
ענת ליברמן: בחוק כתוב "חיוב כספי או כל חוב אחר שאינו עולה על 10,000 שקלים חדשים".
ענת ליברמן: לא כתוב מה 10,000 השקלים האלה מהווים, האם את קרן החוב.
ענת ליברמן: לכן מצאנו לנכון.
דוד רותם: מה זה "קרן החוב"?
ענת ליברמן: נניח, יש לי שטר של 100 שקלים, אני יכולה להגיד שרק אם השטר משוך על 10,000 שקלים אני יכולה.
ענת ליברמן: מצד שני, אם מדובר בשטר מלפני ארבע שנים, יתווספו אליו הפרשי הצמדה, רבית וכן הלאה.
ענת ליברמן: והשאלה, אם אני צריכה שמה שמשוך על השטר יהיה 10,000 שקלים או מה שמשוך בתוספת הפרשי הצמדה ורבית.
דוד רותם: החוב הפסוק צריך להיות 10,000 שקלים, כולל רבית והצמדה.
ענת ליברמן: זה מה שביקשנו להבהיר פה, שהחוב הפסוק הוא זה שצריך להיות 10,000 שקלים.
ליאור שפירא: כמו שתיקנו בפקודת המאסר.
ליאור שפירא: אני מסכים בהחלט עם ההערה שלך.
ענת הר אבן: החוק חסר בנקודה הזאת.
ענת ליברמן: אפשר לשנות את נוסח התקנה כך שנגיד שסכום החוב לעניין 20ב לחוק מדבר על החוב הפסוק.
סיגל קוגוט: כל הטכניקה שלכם בכל התקנות האלה היתה להעתיק את הסעיפים של החוק עם שינויים.
סיגל קוגוט: אפשר היה להגיד: לעניין סעיף זה וזה לחוק.
סיגל קוגוט: מדובר בחוב פסוק ביום הגשת הבקשה, כלומר, 10,000 שקלים זה חוב פסוק, וזה ביום הגשת הבקשה.
ענת ליברמן: אין לנו גם התנגדות שזה ינוסח כך.
ענת ליברמן: הסיבה שנהגנו כפי שנהגנו, אל"ף, התקנות כולן, היות ואנחנו עובדים טלאי על טלאי, בנויות כך, ולא רצינו ליצור חוסר הרמונה בעניין הזה.
ענת ליברמן: מעבר לזה, רצינו שכשאתה צולל אל תוך התקנות יהיה לך מבט כולל עם משהו מאוד ברור, מה אפשר להגיש, מה אי אפשר להגיש, מה הסכום וכן הלאה.
ענת ליברמן: זה עניין של ראייה, אבל אין לנו שום התנגדות שהתקנה הזאת תצומצם באופן כזה שרק החידוש יובא בה לידי ביטוי, העניין שמדובר פה רק בחוב פסוק.
ענת הר אבן: אז זה מקשה על הקריאה של התקנה כמו שענת ליברמן אומרת, כי כשאתה קורא את התקנה וצריך ללכת לסעיף בחוק, לשתול את הפרשנות שיש בתקנה במינוח שיש בחוק, זה יוצר קושי גדול להבין מה התקנה רוצה ממך.
ענת הר אבן: כשכתבנו את התקנה רצינו שכשיקראו אותה יבינו מה רוצים.
סיגל קוגוט: גם אנחנו הערנו את ההערה של היושב-ראש, אבל זה באמת הולך אצלכם לאורך כל התקנות האלה.
סיגל קוגוט: לפי זה צריך לתקן את כל התקנות.
דוד רותם: כשאני קורא את התקנה הזאת, קרן החוב, פירושו של דבר סכום הקרן.
דוד רותם: לא הצמדה, לא רבית, לא הוצאות, לא שכר טרחה.
דוד רותם: פירושו של דבר, שאם הגשתי תביעה על 10,000 שקלים וזכיתי בה, קיבלתי שם תוספת של רבית, הצמדה וכל הדברים האלה, אני אבקש לפתוח במסלול המהיר, כי אני אגיד שקרן החוב היא 10,000 שקלים.
ענת ליברמן: אדוני, זו היתה המטרה שלנו מלכתחילה, ובסופו של דבר הוסכם שזה יהיה החוב הפסוק.
ענת ליברמן: אם אתה שם לב, העניין של קרן החוב מחוק.
דוד רותם: אתם כתבתם "קרן החוב".
סיגל קוגוט: מישהו יכול לחכות שש שנים.
סיגל קוגוט: צריך שתהיה ודאות מסוימת ביום הגשת הבקשה.
ליאור שפירא: ההערה של משרד המשפטים נכונה, ככה גם בפקודות המאסר, כי אמרנו שהחוב הפסוק נכון להיום.
ליאור שפירא: זה בדיוק מה שהם מגדירים עכשיו, ויש אחידות במה שהם אומרים.
סיגל קוגוט: זה לא הנוסח המקורי של התקנה.
ענת ליברמן: הסכמנו.
דוד רותם: יתוקן.
ענת ליברמן: תקנה 101ב.
ענת ליברמן: סעיף 20 ב(ב) לחוק וסעיף 20ב(ג) לחוק קובעים באילו מקרים לא ניתן לבצע חיוב במסגרת המסלול המקוצר, או באילו מקרים, אם כבר פתחו את התיק במסלול המקוצר, לא ניתן להמשיך ולבצע במסלול המקוצר.
ענת ליברמן: המקרים הם אם ניתן נגד החייב צו איחוד תיקים, או שהחייב טען טענת פרעתי או שהוא הוכרז כחייב מוגבל באמצעים - במקרים כאלה, כפי שאמרתי, לא ניתן מראש לפתוח את התיק, ואם הוא כבר נפתח, ברירת המחדל היא שהתיק עובר למסלול הרגיל, אלא אם כן הזוכה הודיע שהוא מבקש לגנוז את התיק.
ענת ליברמן: יש מקרים שבהם החוב מתנהל כנגד מספר חייבים.
ענת ליברמן: וביקשנו להבהיר, שכאשר כנגד אחד מהחייבים נוצר חוסר אפשרות לניהול התיק במסלול המקוצר מהסיבות המפורטות בחוק, אזי כל התיק כולו יועבר למסלול הרגיל, כדי למנוע מצב שבו באותו חוב, כנגד חלק מהחייבים יתנהל הליך במסלול המקוצר וכנגד חייבים אחרים יתנהל הליך במסלול הרגיל.
ענת ליברמן: אנחנו חושבים שזה פוגע בשוויוניות כנגד החייבים, כאשר כנגד חלק מהחייבים ניתן לנקוט הליכי מאסר או הבאה וכן הלאה, במסגרת המסלול הרגיל, וכנגד חלק מהחייבים אי אפשר יהיה לנקוט במסגרת המסלול המקוצר.
ענת ליברמן: זה גם עלול ליצור מצב שבו זוכים לא יפעלו כנגד החייבים במסלול הרגיל מתוך הנחה שהמדינה או לשכת ההוצאה לפועל פועלת נגד החייבים שנשארו במסלול המקוצר.
ענת ליברמן: אנחנו חושבים שזה יוצר אי שוויוניות שאפילו נראית לא טוב, ולכן, במקרה שלא ניתן לנהל את התיק כנגד כולם במסגרת המסלול המקוצר, משום שאחד מהחייבים, מתקיים בו אחד מהתנאים הקבועים בסעיף 20ב לחוק - במקרה כזה כל התיק כולו יעבור למסלול הרגיל, אלא אם כן הזוכה הודיע שברצונו לגנוז את התיק, כפי שקבוע בחוק עצמו.
דוד רותם: אני מסתכל על סעיף 20ב.
דוד רותם: 20ב(ב) אומר "על אף האמור בסעיף קטן (א), לא ניתן לבצע חיוב במסלול מקוצר אם ניתן לגבי החייב צו איחוד תיקים בהתאם לפרק ז'3".
דוד רותם: זה המקרה היחיד שאני לא יכול לפתוח תיק במסלול המהיר.
דוד רותם: סעיף 20ב(ג) אומר "הוגשה בקשת ביצוע לפי פרק זה והחייב טען טענת פרעתי- - - או שניתן לגביו צו איחוד תיקים- - - תימסר הודעה לזוכה שלפיה התיק יועבר לביצוע במסלול רגיל" והוא רשאי בתוך 30 יום להסכים וכן הלאה.
דוד רותם: אתם באים עכשיו ואומרים: לא ייפתח תיק.
דוד רותם: סליחה, החוק אמר שייפתח תיק, רק אמר שאתם צריכים להודיע בתוך 30 יום, ואז הברירה בידי, אבל אני רשאי לפתוח תיק.
דוד רותם: קודם כול, אני רוצה לפתוח תיק, כשתודיעו לי, אני אגיד שאני מבקש למחוק את החייב הזה, גם זו זכותי, ואי אפשר בתקנות לשנות מה שכתוב בחוק.
דוד רותם: יש הבדל בין סעיף 20ב(ב) לבין סעיף 20ב(ג).
דוד רותם: זה הבדל מאוד מהותי.
ענת ליברמן: אפשר לפצל את תקנה 101ב לשניים ולהשאיר אותו ניסוח, כך שלגבי איחוד תיקים אי אפשר יהיה לקבל, ולגבי שתי הטענות האחרות- - -
דוד רותם: אז לא צריך.
ענת ליברמן: הטענה שלנו, שתקנת פרעתי עולה אחרי.
דוד רותם: סליחה, לא צריך.
ענת ליברמן: כי חייב גם מתפרש כחייבים.