GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד רותם: שאתם מתייחסים לחתני פרסים, לסופרים, לאמנים ולמוזיקאים- - -
טלב אלסאנע: אז למי להתייחס?
דוד רותם: אדוני, אני לא מבין, למה מה שאומר מוזיקאי יותר חשוב ממה שאומר- - -
טלב אלסאנע: הוא חי בעמו.
טלב אלסאנע: הוא נטוע עמוק.
דוד רותם: למה זה יותר חשוב ממה שאומר איזה ילד בגן ילדים?
דוד רותם: מה, הוא איש רוח?
טלב אלסאנע: הוא לא מסוכן.
טלב אלסאנע: מסוכנות מפלגות שנמצאות בקבלת החלטות שמדברות כמוהו.
טלב אלסאנע: הוא לא מסוכן, הוא לא יכול לקבל החלטות.
דוד רותם: אז אתה מדבר על מפלגות.
טלב אלסאנע: יש מפלגות שמאמינות במה שהוא אומר.
דוד רותם: זה נכון, זה שהמפלגות מסוכנות, אבל כבר גילינו שבית המשפט העליון אומר שלמפלגות מסוכנות יש מקום בבית הזה.
טלב אלסאנע: אנחנו לא רואים, הן יושבות בוועדת חוקה.
דוד רותם: עובדה שאתה יושב כאן, בוודאי.
אופיר פינס-פז: העובדה שאתה היושב-ראש של הוועדה הזאת.
דוד רותם: זה שאני יושב-ראש של הוועדה הזאת, כי בית המשפט לא חשב שאני סכנה לציבור.
אחמד טיבי: סרקוזי חשב שאתם סכנה לציבור בישראל.
דוד רותם: הוא צודק, אני רוצה להגיד לך.
אחמד טיבי: סרקוזי, לא אנחנו.
דוד רותם: אני חושב לכן שאתה צריך לעבור ולהיות נתין של סרקוזי.
דוד רותם: תאמין לי, גם הוא ישמח, גם אני אשמח.
אחמד טיבי: זה יושב-ראש ועדת חוקה?
טלב אלסאנע: זה פרס שהייתי רוצה לקבל.
אחמד טיבי: מחרתיים אני שם, על כל פנים.
דוד רותם: נסיעה טובה.
טלב אלסאנע: אני מתכוון לחזור, אגב.
דוד רותם: אני יודע שאתה מתכוון לחזור, אני גם שמח שאתה מתכוון לחזור.
חנן ארליך: אדוני, עוד שתי הערות.
חנן ארליך: הערה ראשונה, כבר כיום יש בחוק ובהוראות הנוהל כלים שמאפשרים טיפול והתמודדות עם הפרות חוק של גופים מתוקצבים או נתמכים, בין היתר בדרך של חיוב אישי לפי פקודת העיריות כלפי מי ששילם תשלום לא חוקי, למשל, מימן עצרת שתימצא לא חוקית לפי הוראות החוק, וקיזוז או שלילת תמיכה לפי סעיף 3א לחוק יסודות התקציב והנהלים שלפיו ועוד.
חנן ארליך: לגבי פגיעה בדגל ובסמל- - -
דוד רותם: פעולות שעושה הפלג הצפוני של התנועה האסלאמית.
דוד רותם: האם אי פעם מישהו בדק מי מממן אותם?
דוד רותם: האם נבדק האם עיריית טייבה מקבלת תשלום עבור שימוש באצטדיון העירוני כשהם עושים שם פעולות.
דוד רותם: אתה אומר לי שיש כלים, אבל אתם לא מפעילים את הכלים האלה.
חנן ארליך: ההערה, יכול להיות שהיא נכונה, זה לא תחום אחריותי.
חנן ארליך: זה בהחלט דבר שצריך לבדוק.
דוד רותם: אז תבדוק.
דוד רותם: לכן אנחנו הולכים לקריאה הראשונה, אחר כך תהיה הקריאה השנייה והקריאה השלישית, ושם תבואו עם כל הנתונים כדי לשכנע אותנו שזה מיותר.
חנן ארליך: באותה מידה אפשר יהיה לטעון גם כלפי החוק הזה, ככל שהוא יהיה עמום יותר – אני אומר שוב, שהעמדה העקרונית של הממשלה היא תמיכה בחוק - כן הוא פחות יופעל, מכיוון שכל הפעלה שלו מיד תיתקל בתקיפה משפטית וכן הלאה.
חנן ארליך: ולכן הוא יימצא אולי כחוק שמהווה הצהרה כללית, אבל לא חוק אפקטיבי.
חנן ארליך: האפקטיביות מושגת על ידי בהירות, על ידי כלים מעשיים שכלולים בחוק.
דוד רותם: לכן בהכנה לקריאה השנייה ולקריאה השלישית תבואו עם ההצעות שלכם לתיקון החוק, ואנחנו נתקן אותו כדי שיהיו לו שיניים אפקטיביות.
חנן ארליך: יש הצעות שכבר הובאו עכשיו ומוכנות, ועקב היעדר התיאום לפני הישיבה הן לא יכלו לבוא לידי ביטוי, אבל נוכל להציג אותן כבר כעת, עוד לפני הקריאה הראשונה, כתנאי לתמיכת הממשלה, כפי שכתוב בהחלטת ועדת השרים.
דוד רותם: דב חנין.
דב חנין: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, בשלב זה לא הייתי רוצה להיכנס לפרטים, אלא לומר כמה דברים ברמה העקרונית.
דב חנין: החוק הזה הוא חוק מאוד-מאוד מרחיק לכת.
דוד רותם: במדינת ישראל, אתה מתכוון.
דב חנין: במדינת ישראל ובעולם כולו.
דב חנין: הוא חוק מאוד מרחיק לכת, לכאורה הוא נראה כמהדורה מתונה של אותו "חוק נכבה", שעורר הרבה מאוד התנגדות ודיון ציבורי, ובפועל הוא בכלל לא מהדורה מתונה של החוק הזה.
דב חנין: להפך, החוק הזה אפילו יותר מסוכן מאשר חוק הנכבה במהדורתו המקורית.
דב חנין: אנחנו למעשה יוצרים מנגנון שאומר, שכל תמיכות המדינה בגורמים כלשהם שנתמכים על ידי המדינה, יהיו כפופים לפרמטרים פוליטיים.
דב חנין: איזה פרמטרים פוליטיים?
דב חנין: נדון בהם.
דב חנין: פרמטר על מדינתו של העם היהודי, על דמוקרטיה, על מעשי טרור, ארגון טרור, הסתה לגזענות, אלימות, כבוד דגל המדינה, סמל המדינה – כל מיני פרמטרים פוליטיים.
דב חנין: אני מניח שעד הקריאה השנייה והקריאה השלישית- - -
דוד רותם: זה פוליטי?
דוד רותם: "אופייה הדמוקרטי של המדינה" זה עניין פוליטי?
דב חנין: ודאי שזה עניין פוליטי.
אופיר פינס-פז: מה ההיתממות זאת?
דב חנין: כל השאלות שנמצאות בזירה הציבורית הן שאלות פוליטיות.
דב חנין: מה אנחנו קובעים פה?
דב חנין: אנחנו קובעים שמדינת ישראל לא תממן גוף ציבורי אם הוא לא עומד בסטנדרטים פוליטיים מסוימים שהוועדה הזאת כרגע תכין לקריאה הראשונה, ובהמשך, לקראת הקריאה השנייה והקריאה השלישית, בוודאי הסטנדרטים הפוליטיים ישתנו.
דב חנין: בעוד שנתיים או שלוש- - -
דוד רותם: עוד פעם, עוד פעם, לא הבנתי.
דוד רותם: בקריאה השנייה ובקריאה השלישית- - -
דב חנין: יהיו סטנדרטים פוליטיים אחרים.
דב חנין: הרי הסטנדרטים הפוליטיים שכרגע כתובים פה הם אלה שכתובים בשלב של הקריאה הטרומית.
דב חנין: בשלב של הקריאה הראשונה יש לנו הסטנדרטים הפוליטיים, לקראת הקריאה השנייה ו הקריאה השלישית יש לנו עוד יותר את הסטנדרטים הפוליטיים.
דב חנין: בעוד שנתיים, אני מקווה, נלך לבחירות חדשות, יהיה יושב-ראש חדש לוועדת החוקה, יביאו לפה תיקונים לסטנדרטים הפוליטיים, יהיו סטנדרטים פוליטיים אחרים.
דוד רותם: דב חנין, למה אתה מאחל לי ללכת מפה?
דב חנין: אני לא מאחל לך- - -
אופיר פינס-פז: הוא מאחל לעם ישראל.
דב חנין: אני מאחל את זה לעם ישראל, לא לך.
אחמד טיבי: שלום האזור חשוב לו.
דוד רותם: לעם ישראל או לעם ישמעאל?
דב חנין: לעם ישראל ולעם ישמעאל, לשני העמים.
טלב אלסאנע: שווה הקורבן.
טלב אלסאנע: שלום האזור שווה שאתה לא תהיה.
דב חנין: ולכן, אדוני היושב-ראש, מה יהיה טיבם של הסטנדרטים הפוליטיים שבהם תמיכת המדינה תותנה, זה ישתנה מכנסת לכנסת.
דב חנין: אנחנו קובעים פה את העיקרון.
דב חנין: זה כמו הבדיחה המפורסמת על הזונה וג'ורג' ברנרד שאו.
דב חנין: הוא שאל אותה: האם תשכבי אתי תמורת מיליון פאונד?
דב חנין: היא הסכימה--
אחמד טיבי: זו כבר הכותרת של הישיבה, הלך הדיון הרציני על החוק...
דב חנין: --היא אמרה: תמורת מיליון פאונד כן.
דב חנין: הוא אמר בסדר: על העיקרון כבר הסכמנו, עכשיו נותר רק לדבר על הסכומים.
דב חנין: מה שהוועדה הולכת לעשות עכשיו זה להסכים על העיקרון, כשהעיקרון הוא שפרמטרים פוליטיים יקבעו במי המדינה תומכת ובמי המדינה לא תומכת מבחינה תקציבית.
דב חנין: בדיון עד עכשיו דיברו הרבה מאוד על רשויות מקומיות.
דב חנין: אני מבין שהחוק הזה מכוון במידה רבה לרשויות המקומיות הערביות.
דב חנין: כך אני קורא בעיתונים.
דב חנין: לא אתה, אתה מכוון לרשויות המקומיות היהודיות.
דוד רותם: אני מכוון לרשויות המקומיות של המתנחלים...
דב חנין: ודאי, ברור לי, ברור לי לגמרי.
דוד רותם: אלה, אתה זוכר--
דב חנין: כן, שמתנגדות לדמוקרטיה.
דוד רותם: שהוגש בג"ץ שאסור להם לתמוך במלחמה בהתנתקות.
דב חנין: נכון, או המועצה האזורית גולן שמימנה את הקמפיין "העם עם הגולן".
דב חנין: אני יודע שאתה מתכוון לזה, ואתה אומר שמדינת ישראל לא צריכה לתת כסף למועצה האזורית גולן, שמנהלת קמפיין שבסופו של דבר פוגע לא רק- - -
דוד רותם: בניגוד אליך, אני נורא מכבד את בית המשפט העליון.
דב חנין: החוק הזה משנה את המצב המשפטי היום.
דוד רותם: אני לא עוקף בג"ץ בחקיקה.
דב חנין: אדוני, זה לא בדיוק עוקף- - -
דוד רותם: זה משכלל.
דב חנין: זה יוצר אוטוסטרדה בכיוון אחר לחלוטין, אז זה לא עוקף, אבל עדיין אנחנו מדברים על זה שהמדינה, לפי פרמטרים פוליטיים תחליט, או גורמים במדינה, ואני מיד אגיע לזה, יחליטו למה נותנים כסף ולמה לא נותנים כסף.
דב חנין: אז דיברו הרבה מאוד על רשויות מקומיות ערביות.
דב חנין: אני יודע, אדוני היושב-ראש, שמבחינתך המטרה היא להתעסק ברשויות המקומיות של המתנחלים, כמו שהסברת, ובצדק, אבל החוק הזה יחול על גורמים נוספים רבים - הוא יחול על אוניברסיטאות שמקבלות תקציב מהמדינה, הוא יחול על תיאטרונים, הוא יחול על קולנוע, המון דברים.
דב חנין: איזו מערכת במדינת ישראל היום פועלת ולא נזקקת לתקציב מהמדינה?
דב חנין: קבענו מנגנון מודרני, משוכלל, אפקטיבי וחד של צנזורה פוליטית, זה מה שעשינו בחוק הזה.
דוד רותם: האם אדוני חושב שמדינת ישראל צריכה לתמוך בגופים, בספרים, בסרטים, באומנים, ביוצרים, כל מה שאתה רק רוצה, שפועלים לשלילת קיומה של מדינת ישראל כמדינתו של העם היהודי?
דב חנין: אדוני, אני חושב שפרמטרים פוליטיים הם לא חלק מהפרמטרים.
דב חנין: איך אדוני רואה את מדינת ישראל ואיך אני רואה את מדינת ישראל, יש בינינו מחלוקת של 180 מעלות.
דוד רותם: אין שום ספק, לכן שאלתי על סעיף ספציפי מאוד - שלילת קיומה של מדינת ישראל כמדינתו של העם היהודי.
דוד רותם: האם מדינת ישראל צריכה לתמוך בגופים ששוללים את זה?
דב חנין: הרי אדוני נאם במליאת הכנסת, אני זוכר את הנאום הזה ואפילו רשמתי לעצמי נקודות על מדינת ישראל כמדינה ציונית ועל הצורך לקדם ערכים ציוניים.
דב חנין: אלה ערכים של אדוני, לא הערכים של כל אזרחי מדינת ישראל, יש אנשים שיש להם ערכים אחרים.
דב חנין: גם האנשים שיש להם ערכים אחרים זכאים לעשות הצגות תיאטרון ולעשות סרטי קולנוע, גם הם, כי זו מדינה דמוקרטית, ורוצים שהיא תהיה דמוקרטית.
דוד רותם: אבל לא על חשבוני.
דב חנין: אדוני לוקח את מדינת ישראל למקום שהוא לא דמוקרטי, ואני חושב שזה בדיוק מה שקורה כאן.
דוד רותם: הדמוקרטיה המתגוננת היא חלק מהדמוקרטיה.
טלב אלסאנע: מתגוננת בפני מי?
טלב אלסאנע: מי האיום על הדמוקרטיה?
טלב אלסאנע: מעניין מאוד, אלה שמחסלים אותה כל הזמן מגנים עליה.
דוד רותם: אלה שרוצים לשלול את קיומה של מדינת ישראל כמדינה יהודית.
טלב אלסאנע: מה נשאר מהדמוקרטיה אחרי מה שאתם עושים?
טלב אלסאנע: תמיד, מי שיחסל אותה, זה הימין, זה אתם.
דוד רותם: דקה, רבותי, זה חוק רציני מדי.
דוד רותם: הם יגמרו- - -
טלב אלסאנע: מה שמעניין מאוד שבשם ההגנה על הדמוקרטיה, מחסלים אותה.
אחמד טיבי: החוק הזה מאוד לא רציני.
דב חנין: הדמוקרטיה המתגוננת צריכה להתגונן מפני חוקים כאלה.
דב חנין: כן, בפירוש כן.
דוד רותם: לא, היא צריכה להתגונן בפני מימון של פעולות עוינות ושל כל מיני גופים שהם אנטי המדינה.
טלב אלסאנע: מי קובע מה זה האמת?
דוד רותם: הרוב במדינה.
טלב אלסאנע: לרוב יש הכול?
טלב אלסאנע: עריצות הרוב.
טלב אלסאנע: דיקטטורה של הרוב.
דב חנין: אדוני היושב-ראש, אדוני בעל ידע היסטורי, מנגנונים של דמוקרטיה מתגוננת כפי שהם פותחו וכפי שהם קיימים בהיסטוריה המשפטית לא נועדו לחזק עריצות של רוב כלפי המיעוט--
דוד רותם: זו לא עריצות.
דב חנין: --הם נועדו להגן מפני סכנותיו של הרוב, ואתה מקדם בדיוק את החוקים שנגדם דמוקרטיה צריכה להתגונן.
דוד רותם: החוק הזה בא לקדם את העובדה שאני רוצה להישאר דמוקרטיה ואני רוצה להישאר מדינה יהודית ואני לא רוצה שהמדינה תגדל בכיס את הנחש, תאכיל אותו, תאכיל אותו, כדי שהוא "יעקוץ" אותה.
טלב אלסאנע: מי זה הנחש?
דוד רותם: זה מי שתומך במאבק מזוין ובפעולות- - -
טלב אלסאנע: אנחנו בוועדת החוקה.
דב חנין: אדוני מדבר על נחש, בארצות אחרות דיברו על סכין בגב, זו עדיין אותה התפיסה שפועלת נגד המיעוטים שעמדותיהם לא מקובלות על הרוב, אבל מה לעשות, בחברה דמוקרטית יש להם זכויות ויש להם גם זכויות ליצור, להפיק, לעשות תיאטרון, לעשות קולנוע, להתבטא, ועדיין לקבל תקציבים מהמדינה.
דב חנין: אדוני היושב-ראש, אני רוצה לסיים בנקודה אחת, ובכוונה אני לא נכנס לפירוט הסעיפים, מכיוון שהצעת החוק הזאת לחלוטין לא בשלה לקריאה הראשונה לפי תפיסתי, ומהבחינה המשפטית המסוימת אני בהחלט מקבל את ההערות של הממשלה, שאני חולק עליה בכל דבר בהתייחסות להצעת החוק, אבל הם צודקים בנקודה הזאת.
דב חנין: מי מתמנה בהצעת החוק הזאת לצנזור הפוליטי הראשי?
דב חנין: מי יהיה הבן-אדם שיבחן את יצירות התרבות והאומנות ואת האקדמיה ויחליט האם הם עומדים בפרמטרים הפוליטיים או לא עומדים בפרמטרים הפוליטיים?
דב חנין: שר האוצר.
דב חנין: מצאנו עכשיו סיבה למה יובל שטייניץ צריך להישאר שר אוצר, הוא יקבל סוף-סוף סמכויות בתחום המותר והאסור בתחומי דמוקרטיה, ביטוי, תרבות ויצירה.
דב חנין: אדוני היושב-ראש, הצעת החוק הזאת היא מסוכנת, והיא לא רצינית.
טלב אלסאנע: אדוני היושב-ראש, כיושב-ראש רציני--
אחמד טיבי: סליחה.
טלב אלסאנע: --אני מאוד מצטער שאתה מתעסק בחוקים לא רציניים.
טלב אלסאנע: אני מאמין ומבין שמפלגת ישראל ביתנו במצוקה.
טלב אלסאנע: הרי כל הקמפיין הם ניהלו והובילו נגד מה שנקרא "אזרחות", "נאמנות", וכל הסיסמאות הריקות מתוכן האלה, ועכשיו הם רוצים להצדיק את הקיום שלהם, ולכן הם מעלים הצעות חוק שמהוות איום ממשי, לא נגד הציבור הערבי, אלא נגד הדמוקרטיה בישראל.
טלב אלסאנע: כאשר דיברת חשפת את הבעיה האמיתית של הוועדה ושל הכנסת, שמשתלטת עליה רוח רעה וטירוף מערכות.
טלב אלסאנע: כל דבר, ברגע שאומרים שהוא נגד ערבים, זה כבר נימוק ענייני ומוצדק לאשר את הצעת החוק.
דוד רותם: אני מוכרח לשאול אותך שאלה, חבר הכנסת טלב אלסאנע.
דוד רותם: תרשה לי שאני מפריע לך, אבל אני לא מבין, למה אתה חושב שכשמדברים על תמיכה במאבק מזוין או במעשה טרור של אויב או של ארגון טרור נגד מדינת ישראל זה תמיד ערבים?
דוד רותם: למה אתם לוקחים לעצמם את הקרדיט שאני לא נותן לכם?
אחמד טיבי: אני חושד כי זה בא תמיד מהמפלגה שלך.
טלב אלסאנע: אני תמיד חושד בכשרים, למשל כמו דוד רותם.
דוד רותם: תמיכה בגזענות, אלימות וטרור זה רק ערבים, בסדר.
טלב אלסאנע: לא, תרשה לי.
דוד רותם: זה שאתה לוקח את הקרדיט, זה בסדר, אתה רק מלמד אותי ממה אני צריך להיזהר.
טלב אלסאנע: אני רוצה לומר מה קדם להצעת החוק, איזה דיון היה מסביב להצעת החוק ומה המניע של יוזמי הצעת החוק.
טלב אלסאנע: בואו לא ניתמם בכוונה של הצעת החוק.
טלב אלסאנע: עצם העובדה שהחוק הזה נגד ערבים, זה לא אומר אוטומטית שהחוק הזה ממש טוב למדינת ישראל וטוב ליהודים.
טלב אלסאנע: החוק הזה, כפי שהוא מנוסח כאן, בא לנהל מלחמה נגד רעיונות, נגד דעות.
טלב אלסאנע: זאת אומרת, לנו אסור להעלות רעיון לדיון.
טלב אלסאנע: למשל, מה זו מדינה יהודית, מה המשמעות של יהודי, למה מדינה יהודית, מה מעמדם של אזרחים שאינם יהודים, איפה המדינה שלהם.
טלב אלסאנע: מה זאת אומרת מדינה יהודית?
טלב אלסאנע: מה מעמדי במדינה כשאני לא יהודי, האם אני צריך להתגייר כדי לקבל שייכות אמיתית למדינה?
טלב אלסאנע: האם אני בגדר נתין ולא אזרח?
טלב אלסאנע: מה משמעות הדבר?
טלב אלסאנע: ולכן מעלים את הנושא הזה שהוא עניין רעיוני ואומרים: אסור לדון בנושא הזה, ומי שמעלה את הנושא הזה מערער על יסודות קיומה, כאילו מדובר על האטום האירני, ולכן צריך לקנוס אותו ולהעניש אותו ללא משפט, מבלי להביא אותו לשופט, והנציב, והאחראי הקובע איפה הגבול ומי עבר את הגבול הוא פונקציה פוליטית, זה שר האוצר או מישהו אחר.
טלב אלסאנע: ואתה רוצה להגיד לנו שהחוק הזה חוקתי, שהחוק הזה סביר?
דוד רותם: חבר הכנסת טלב אלסאנע, זה בסדר שאתה מדבר בשביל לדבר, אבל אני רוצה לשאול אותך שאלה.
דוד רותם: "שלילת קיומה של מדינת ישראל כמדינתו של העם היהודי" - האם ברור לשנינו שמדינת ישראל הוקמה כמדינת העם היהודי?
דוד רותם: עוד לא ראיתי שעשית איזו פעולה כדי לשנות את קיומה של מדינת ישראל כמדינה יהודית.
דוד רותם: אם כך, למה אתה טוען שזה חוק נגדך?
אחמד טיבי: יש ויכוח רעיוני.
דוד רותם: הוויכוח הרעיוני הוא מה זו מדינה יהודית, אבל- - -
טלב אלסאנע: מה השלכות הדבר לגבי אזרחים שאינם יהודים?
טלב אלסאנע: מה המשמעות של הדבר?
טלב אלסאנע: האם משמעות הדבר להקנות יתרון ליהודים בתור יהודים?
טלב אלסאנע: האם משמעות הדבר לשלול זכויות מערבים משום שאינם יהודים--
דוד רותם: חוק השבות הוא חוק ליהודים.
טלב אלסאנע: --האם מותר לי להגיד שהמדינה הזאת היא קודם כול דמוקרטית, לפני שהיא יהודית?
טלב אלסאנע: האם מותר לי להגיד שהזכות הזאת תהיה ברגע שתהיה גם לעם הפלסטיני הגדרה עצמית ומדינה משלו?
טלב אלסאנע: היום יש רק מדינה אחת לשני העמים, יש רק מדינת ישראל, ושני העמים צריכים לממש את זכות ההגדרה העצמית שלהם במדינה הזאת, כי אין מדינה אחרת, אין מדינה לפלסטינים.
טלב אלסאנע: איפה הם יממשו את זכות ההגדרה העצמית שלהם?
טלב אלסאנע: היום אין חוקה למדינה כדי שתבטיח את זכויות האנשים שאינם יהודים במדינה.
דוד רותם: איפה מימשו הפלסטינים את זכות ההגדרה העצמית שלהם עד 67?
דוד רותם: תקרא את סעיף 24 לאמנה שלכם.
טלב אלסאנע: יש החלטת האו"ם שהקימה את מדינת ישראל, שממנה שואבת מדינת ישראל את הלגיטימציה הבין-לאומית שלה לקיומה.
טלב אלסאנע: מכוח מה קמה מדינת ישראל?
טלב אלסאנע: מכוח החלטת האו"ם.
טלב אלסאנע: אותה החלטה מדברת על שתי מדינות לשני עמים, ולכן ברגע שיש רק מדינה אחת, זו מדינה אחת לשני העמים.
טלב אלסאנע: אתה יכול להגיד לי שבדברים האלה אני מערער את זכות קיומה של מדינת ישראל כמדינה יהודית, ולכן צריך לקנוס--
דוד רותם: אתה רואה את זה (ספר תנ"ך)?
דוד רותם: מכוח זה הוקמה מדינת ישראל.
טלב אלסאנע: --הדבר הזה פסול, כי היום אתה מתחיל עם רעיונות, מחר עם מחשבות, אחר כך עם חלומות, זאת אומרת, אסור לחלום נגד מדינת ישראל כמדינה יהודית, ולכן צריך להקים משטרה, משטרה שתעמיד אנשים לדין על הרעיונות שלהם, על החלומות שלהם, ונדבר על דמוקרטיה.
טלב אלסאנע: דמוקרטיה זה לא עניין שיש לך רוב אוטומטי בכנסת.
טלב אלסאנע: חוקי נירנברג, אדוני היושב-ראש- - -
דוד רותם: החוק הזה מדבר על ביצוע פעולות.
דוד רותם: הוא לא מדבר על מחשבות.
דוד רותם: מה שאתה חושב בבית שלך, לא מעניין אותי.
טלב אלסאנע: ברגע שבאוניברסיטת תל-אביב מקיימים כנס, או במכללה ב"אלקאסמי" בבאקה, לדון, למשל, בעניין נסיבות הקמתה של מדינת ישראל, איך קמה מדינת ישראל, איך היה הגירוש של הערבים, מה היה עם הכפרים - האם זה מותר או אסור להגיד שכתוצאה מהקמת מדינת ישראל גורשו מיליון ערבים, נהרסו 530- - -
אלכס מילר: כל עוד אתה לא שולל את קיומה, תעשה מה שאתה רוצה.
דוד רותם: כל זמן שאתה רוצה להבין למה הערבים- - -
טלב אלסאנע: האם מותר?
טלב אלסאנע: שאלה פשוטה.
טלב אלסאנע: שאלה פשוטה, תענה לי.
דוד רותם: תן לי רק לענות לך, אם תפסיק לצעוק.
טלב אלסאנע: לא סיימתי את השאלה.
טלב אלסאנע: אני רוצה לסיים את השאלה, תתייחס לשאלה.
טלב אלסאנע: מקיימים כנס באוניברסיטת "אלקאסמי" בבאקה, והכנס הוא הנסיבות ההיסטוריות לגבי מה שהתרחש מהכרזת קום המדינה, מדברים על גירוש מאות אלפי פלסטינים, הריסת 530 כפרים ערביים וכל מה שהתרחש, והפיכת שליש מהעם הפלסטיני או יותר לפליטים.
טלב אלסאנע: האם אותו כנס לגיטימי?
טלב אלסאנע: האם למממנים מותר לממן אותו או אסור?
דוד רותם: גמרת?
דוד רותם: אתה הרי משפטן, בואו נבדוק האם זה שולל את קיומה מדינת ישראל כמדינת העם היהודי?
טלב אלסאנע: אני לא יודע.
דוד רותם: אני שואל אותך.
טלב אלסאנע: אני שואל מי יקבע.
טלב אלסאנע: אני אקבע או אתה תקבע?
טלב אלסאנע: מי יקבע?
דוד רותם: האם בכנס הזה ידברו נגד קיומה של מדינת ישראל כמדינת העם היהודי?
טלב אלסאנע: הם יגידו שמדינת ישראל קמה על הריסותיו של העם הפלסטיני שהיה שם, שגורש והפך לפליט.
טלב אלסאנע: מדינת ישראל אחראית לנכבה של העם הפלסטיני.
דוד רותם: זה בסדר גמור--
טלב אלסאנע: בשביל מה צריך את החוק?
דוד רותם: --אבל מדינת ישראל צריכה להתקיים כמדינת העם היהודי הלאה?
דוד רותם: האם יפעלו שם נגד אופייה הדמוקרטי של מדינת ישראל?
דוד רותם: הבעיה תהיה "תמיכה במאבק מזוין או במעשי טרור, של אויב או של ארגון- - -"
טלב אלסאנע: יש חוקים היום שאוסרים תמיכה.
דוד רותם: אני שואל אותך שאלה--
טלב אלסאנע: יש חוקים קיימים - חוק העונשין: מרד, ענישה, תמיכה.
דוד רותם: --מה יצא מהכנס הזה?
דוד רותם: אם אף אחד מהסעיפים האלה לא יתקיים בו, אין שום בעיה בכנס.
טלב אלסאנע: אז למה צריך את החוק הזה?
דוד רותם: כי אנחנו רואים מה קורה בכנסים.
אלכס מילר: כי זה מה שקורה.
אלכס מילר: אני אוכל להתייחס, אדוני?
דוד רותם: אתה כבר תענה לכולם.
טלב אלסאנע: אדוני היושב-ראש, אני לא מודאג מהחוק, אלא יותר מהמסר.
טלב אלסאנע: אתם מעבירים מסר שלילי, אתם מעבירים מסר אנטי דמוקרטי, אתם מעבירים מסר של דה-לגיטימציה של הציבור הערבי, גם על הנרטיב של הפלסטינים, אסור לנו לחנך על הזהות הערבית, הזכות הפלסטינית.
דוד רותם: אין אף מילה נגד הערבים פה.
טלב אלסאנע: זה המסר שאתם מעבירים, זה המסר שאתם מובילים.
טלב אלסאנע: ולכן החוק הזה הוא חוק מיותר מבחינה מעשית, הוא מסוכן מבחינה דקלרטיבית, ולכן אין מקום לחוק הזה.
דוד רותם: אדוני סגן היושב-ראש, חבר הכנסת טיבי.
אחמד טיבי: אין להתעלם מההקשר ומיוזמי החוק.
אחמד טיבי: בתשובה להערות שלך, המיתממות, כאילו זה לא קשור או לא מכוון נגד ערבים.
אחמד טיבי: גם זהות המציעים והמפלגה אליה הם שייכים, המפלגה הפשיסטית הישראלית, הקרויה בקיצור בשם "מאפיה" - מפלגה פשיסטית יהודית - וההקשר, השיח שהיה סביב החוק הזה, כאשר דובר בצורה מפורשת על הערבים במדינת ישראל, על המפלגות ועל הנהגת הציבור הערבי בהצעה המקורית של מה שנקרא אז "חוק הנכבה", זה חוק הנכבה המתוקן, שהוציאו ממנו את המילה נכבה, וזה מה שיצא תחת ידו.
אחמד טיבי: מדובר בחוק משטרת מחשבות.
אחמד טיבי: ג'ורג' אורוול - האח הגדול.
דוד רותם: חבר הכנסת טיבי, חבר הכנסת טיבי.
אחמד טיבי: תרשה לי, אדוני.
אחמד טיבי: אדוני, תרשה לי.
דוד רותם: למאפיה יש שיטות- - -
אחמד טיבי: תרשה לי להשלים את המשפט.
דוד רותם: רק בלי דמגוגיה.
דוד רותם: החוק הזה מדבר על הוצאה לשם ביצוע פעילות, לא מחשבות ולא בטיח.
אחמד טיבי: יש מחשבה, והקדים אותי עמיתי חבר הכנסת אלסאנע, על הרצאה, יש מחשבה שנידונה בהרצאה באוניברסיטה, והרעיון הוא שיח נרטיבים.
אחמד טיבי: מגיע נציג של נרטיב ציוני ונציג ערבי שמדבר על הנרטיב הפלסטיני, והנרטיב הפלסטיני מדבר על מה שקרה מבחינתו ב-1948 – הרס, גירוש, הרג--
דוד רותם: רצח.
טלב אלסאנע: טבח.
אחמד טיבי: --אחד אחרי השני, והקמת ישות מדינית, קרי, מדינת ישראל, על חשבון עם שהתרסק ורוסק.
אחמד טיבי: זה הנרטיב הציוני.
אחמד טיבי: אומר האיש שמציג את הנרטיב, שבמקרה או לא במקרה הוא ערבי, הוא יכול להיות גם יהודי ליברלי- - -
טלב אלסאנע: יש גם יהודים טובים.
אחמד טיבי: אל תשתמש בביטוי "יהודים טובים".
דוד רותם: כן, כי הגרסה הנגטיבית, שאין דבר כזה יהודי טוב.
דוד רותם: הוא יכול להיות ליברלי, אבל הוא לא טוב.
אחמד טיבי: לא, אני לא אוהב שמשתמשים בביטוי "ערבי טוב", ולכן אני לא רוצה שישתמשו בביטוי "יהודי טוב".
טלב אלסאנע: בזה אנחנו לא מסכימים.
אחמד טיבי: יגיד אותו דובר, היושב-ראש, שהמדינה הזאת שקמה על חורבות העם הפלסטיני לא יכולה לדחוק גם מהגדרתה וגם מחלוקת המשאבים בגלל ההגדרה את המיעוט הלאומי הפלסטיני החי בקרבו כאזרח, המהווה חלק, 20% מהאוכלוסייה, ולכן עדיף שהמדינה תוגדר כמדינת כל לאומיה, כמו שאני אומר, כמו שבמפלגתי אומרים, בתע"ל.
אחמד טיבי: מה יגידו מיד?
אחמד טיבי: זה עונה על ההגדרה של החוק הזה.
אחמד טיבי: זה עונה, אנחנו אומרים את זה כל הזמן.
דוד רותם: לכן רציתי שלא תהיה בבית הזה, כי אתה לא נאמן למדינת ישראל, אתה נאמן לעצמך.
אחמד טיבי: לכן זו משטרת מחשבות.
אחמד טיבי: למה להעמיד את שר האוצר אחראי על ביצוע החוק הזה?
אחמד טיבי: המפכ"ל ישירות יכול להיות אחראי.
אחמד טיבי: אם זו משטרת מחשבות, שוטר צריך להחליט במי לתמוך.
דוד רותם: לא מחשבות, מעשים.
דוד רותם: חבר הכנסת טיבי, מדובר על מעשה.
אחמד טיבי: נתתי לך מעשה –הרצאה.
דוד רותם: אדוני, הרצאה זה מעשה, ומשם מגיעים מהר מאוד להנחת מטענים ולדקירה של אתמול.
דוד רותם: מהר מאוד זה מגיע.
אחמד טיבי: דודו אלהרר, אמרו שהוא אדם חולני, אבל גם לך קוראים "דודו", ולכן אתה אומר את השטויות האלה.
אחמד טיבי: אתה אומר את השטויות האלה.
אחמד טיבי: זו מחלת דודו.
דוד רותם: רק אתה אומר דברים רציניים.
אחמד טיבי: תקשיב טוב, גם אם אתה לא מסכים.
דוד רותם: תאמין לי שאני מקשיב טוב.
אחמד טיבי: גם אם אתה לא מסכים, תקשיב היטב לדברים לעומקם.
דוד רותם: אין בהם עומק.
אחמד טיבי: זו דעתך.
דוד רותם: הם כל כך שטוחים, כמו שהשטיח.
אחמד טיבי: במשטרת מחשבות צריך לשים מפכ"ל, לא שר אוצר.
אחמד טיבי: ואם כבר, למה מפכ"ל?
אחמד טיבי: מחליפים שר אוצר, שמים את ליברמן, אם לא יוגש נגדו כתב אישום.
אחמד טיבי: שמים את ליברמן, הוא יחליט באיזה גופים לתמוך, באיזה גופים של ערבים לא לתמוך.
אחמד טיבי: הכי טוב, הכי ישר, הכי שקוף.
אחמד טיבי: איך אומרים?
אחמד טיבי: תהיה גבר-גבר.
אחמד טיבי: תגיד שזה מה שאתם רוצים.
אחמד טיבי: אם כבר, אני אתן לך עוד דוגמה.
אחמד טיבי: תיאטרון, או בית ספר, או פקולטה מזמינים הרצאה על הספר "אחוזת דג'אני" של אלון חילו.
אחמד טיבי: נראה לך שהוא יוצא נתמך לפי החוק הזה?
דוד רותם: הוא לא יצא נתמך.
אחמד טיבי: בבקשה, הנה.
דוד רותם: והוא לא צריך לצאת נתמך.
אחמד טיבי: הנה, בבקשה, אני אתן לך עוד רשימה.
דוד רותם: הרי ראינו איך דאגתם שהוא יקבל את הפרס.
דוד רותם: לא ראינו איך עשיתם את זה?
דוד רותם: ראינו איך עשיתם את זה.
אחמד טיבי: אתם אפילו לא מוכנים שיצירה ספרותית מהמעולות שיצאו במדינת ישראל, יתייחסו אליה בצורה רצינית.
דוד רותם: זוכת פרס ספיר, ראינו.
אחמד טיבי: הנה, אומר יושב-ראש ועדת החוקה בכנסת של מדינת ישראל, ב-2009, שהוא לא ראוי לתמיכה על פי החוק הזה, החדש.
דוד רותם: הוא לא ראוי לתמיכה גם על פי החוק הישן.
דוד רותם: הוא לא ראוי לתמיכה בכלל.
אחמד טיבי: אז בואו נקרע את החוק הזה, ונגיד שלא צריך אותו.
אחמד טיבי: דיברת על הסתה לאלימות.
אחמד טיבי: יש חוקים, יש חוק פלילי, יש המרדה, יש הסתה לאלימות.
אחמד טיבי: למה צריך עוד חוק?
דוד רותם: כי אני לא רוצה שתקבל כסף.
דוד רותם: גם תלך לכלא וגם לא תקבל כסף.
אחמד טיבי: יש חוקים.
אחמד טיבי: יהיה כינוס אחר שידבר על העובדה שאנחנו לא מקבלים את חוק השבות.
אחמד טיבי: זה מתקרב.
אחמד טיבי: עוד מעט זה מתקרב לוויכוח על מדינה יהודית ועל הסמלים של מדינה יהודית.
אחמד טיבי: הסמלים של המדינה הם סמלים יהודיים עם אלמנט דתי.
אחמד טיבי: הם יהיו מקובלים על ערבים?
אחמד טיבי: הם לא מקובלים עלי, הם לא מדברים אלי.
אחמד טיבי: כשאני אומר את זה, אוטומטית זה עונה על ההגדרה של החוק החדש הזה.
אחמד טיבי: לא רק חוק פלילי, לא רק רדיפה של פעילות פוליטית של מפלגות וגופים ציבוריים ערביים, אלא לחנוק אותם גם פוליטית, גם רעיונית, גם אין להם זכות להתבטא וגם אין להם זכות לקבל משאבים ותקציבים.
אחמד טיבי: כלומר, שוב חלוקה לא צודקת של משאבי מדינת ישראל.
אחמד טיבי: אדוני היושב-ראש, דמוקרטיה זו לא רק הזכות של הרוב למשול, לדכא ולהכריע, היא בעיקר זכותו של המיעוט להיות שונה, אבל שווה, וכנראה את זה אתה והמפלגה שלך, בחיים לא תבינו.
דוד רותם: בוא אני אתקן אותך.
דוד רותם: הוא יכול להיות שונה, הוא יכול להיות שווה, אבל הוא צריך להיות נאמן.
דוד רותם: כשאתם את זה תבינו- - -
אחמד טיבי: אני לא נאמן לאידיאולוגיה של המדינה.
דוד רותם: אתה לא נאמן למדינת ישראל כמדינה יהודית.
אחמד טיבי: אני מכבד חוקים או מנסה לשנות אותם.
דוד רותם: אתה לא נאמן למדינה, נקודה.
דוד רותם: לא חשוב כל היתר.
אחמד טיבי: לא רק שאנחנו לא ציונים.
אחמד טיבי: אני מתנגד לציונות.
אחמד טיבי: יש יותר מזה?
אחמד טיבי: אדם אומר שהוא מתנגד לציונות, לפי החוק הזה תובילו אותו לענישה בסנקציה.
דוד רותם: אני לא מבין, אם כל כך לא טוב לך פה- - -
אחמד טיבי: אני רוצה לשנות את המצב.
דוד רותם: אתה לא תשנה את המצב.
אחמד טיבי: מי שהגיע אלי רוצה לזרוק אותי מפה?
אחמד טיבי: מי שהגיע אחרון, עוזב ראשון.
דוד רותם: לא תשנה את המצב.
דוד רותם: לי אין לאן ללכת, לך יש לאן ללכת.
דוד רותם: החמאס בעזה רוצה אותך.
אחמד טיבי: אדוני היושב-ראש, אם אתה רוצה לנייד אותנו, כללי הניוד אומרים: מי שהגיע אחרון, עוזב ראשון.
אחמד טיבי: אני לא רוצה לזרוק אף אחד, אבל אם כבר רוצים לזרוק אותי, מי שהגיע אחרון, עוזב ראשון ושיכבה גם את האור בנתב"ג.
דוד רותם: חבר הכנסת מילר.
אלכס מילר: תודה, אדוני היושב-ראש, אני מצטער על האיחור, נתקעתי באיזה מחסום, פקק, מה לעשות, זה ישראל.
אלכס מילר: אדוני היושב-ראש, שמעתי פה דברים של חברי הכנסת, הייתי מתייחס אליהם, אם באותה מידה הייתי שומע אותם מגנים אנשים כמו ראאד סלאח, שקוראים לעם שלנו ולצה"ל שוחטי הנשים ההרות והתינוקות, גזלנים וחיידקי כל הזמנים, לא שמעתי אותם מגנים.
אלכס מילר: גם לא שמעתי שהם ניצבים כאשר הילדים שלנו מגנים על כל המדינה ועל כל אזרחיה בגופם כדי להביא לביטחון של האזרחים.