GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד רותם: הרכבת נוסעת מירושלים לתל-אביב.
דוד רותם: היא כבר מגיעה לעירית תל-אביב ואני עולה עליה בלי לשלם, הרי כבר שילמה עליה.
ליאור שפירא: האמת היא שזה כמו תביעה ייצוגית.
ליאור שפירא: זה שעשה את זה מקבל קצת יותר אבל כולם נהנים.
יחזקאל סיבק: היא לא מנתחת את בקשת המידע כהליך לצורך עדיפות לפי סעיף 76.
יחזקאל סיבק: אולי אנחנו צריכים להסכים על זה שבקשת מידע שהיא אפקטיבית, בגלל שהגדרת הליך היא מספיק רחבה בסעיף 1 כפעולה, אפשר לראות את הפניה הזאת לבקשת מידע כפעולה.
דוד רותם: תחשבו על זה.
דוד רותם: אלא אם כן נסיים היום את כל התקנות ותצטרכו לתת תשובה.
ענת הראבן: אנחנו בסעיף 23ד(ז).
ענת הראבן: הסעיף עוסק בטכניקה של העברת המידע לזוכה.
ענת הראבן: אני אקריא אותה: "התקבל בלשכה מידע שניתן למסרו לזוכה לפי התקנות הקודמות, תימסר על כך הודעה לזוכה תוך 10 ימים מיום קבלת המידע.
ענת הראבן: הוא יהיה רשאי לעיין במידע בלשכת ההוצאה לפועל; התאפשרה העברת המידע לזוכה באמצעות תקשורת בין מחשבים, יועבר המידע תוך פרק הזמן האמור".
דוד רותם: יש שאלות?
דניאל וקס: השאלה היא האם עורכי הדין יוכלו להיות מקושרים והאם גם הבנקים, כשהם מקושרים, יוכלו גם כן לקבל את המידע כזוכים?
ענת ליברמן: כרגע לא.
ענת ליברמן: כרגע טכנית אי-אפשר לעשות את זה.
ענת ליברמן: בעתיד, בעזרת השם, אפשר יהיה.
דוד רותם: כשתהיה תקשורת בין מחשבים אז כל הזוכים יקבלו.
ענת הראבן: הנושא של העברת המידע בתקשורת הוא רכיב שצריך לפתח אותו לכן התקנה מציגה שני שלבים.
ענת הראבן: בשלב הראשון, תקבלו את המידע בלשכה.
ענת הראבן: כשתתאפשר העברת המידע בצורה שכל ההחלטות עוברות אליכם היום, אז המידע, במידה וזה עומד בלשון התקנות, יעבור אליכם באמצעות ממשק.
ליאור שפירא: פיסית מישהו ייגש ללשכה ויקבל את המידע?
דוד רותם: בשלב הראשון, כן.
דוד רותם: איך אתה רוצה שהם יעבירו לך?
ליאור שפירא: בדואר.
ענת הראבן: זה לא עומד באבטחת מידע.
דוד רותם: אתה יודע מה יקרה אם ישלחו לך בדואר?
ליאור שפירא: כן, אני אקבל את זה.
דוד רותם: בשבוע שעבר ישבנו פה על חזקת מסירה ועשו לי כאלה סיפורים שהדואר לא מגיעה, שאין אישורי מסירה ושהכול הולך לאיבוד.
דוד רותם: כך היה לי בשבוע שעבר בדיון על רישיונות נהיגה.
ליאור שפירא: אתה יכול לתאר לעצמך שזוכים ב-10,000 תיקים ומעלה יעמדו בלשכה לקבל מידע בכל תיק ותיק?
ליאור שפירא: הפקידים בלשכה לא יעשו דבר חוץ מלהדפיס.
דוד רותם: אני רוצה לראות שזה יקרה.
דוד רותם: הם יכולים לבוא פעם אחת עם הבטחות מפה ועד מטולה ולספר לנו שזה הולך להעצים את ההוצאה לפועל.
דוד רותם: אם יקרה מה שאתה אומר, אז כשהם יבואו לפה בפעם הבאה, הם יצטרכו להגיד שהם עבדו עלינו בעיניים.
דוד רותם: אפשר לעבוד עלינו פעם אחת בעיניים.
ליאור שפירא: שמענו מהנהלת בתי המשפט שהם באו לדחות את הבקשה ולא ראיתי שזה ריגש את הוועדה.
ליאור שפירא: הם היחידים שלא היו מוכנים לתת את המידע.
דוד רותם: וכמה שהם שילמו בעד זה.
ליאור שפירא: הם קיבלו 8 חודשים.
דוד רותם: הם שילמו על זה ביוקר רב, תאמין לי.
אריה כהן: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה עם כל הגורמים כדי לחבר את הממשק.
אריה כהן: הגופים הגדולים כבר מחוברים אלינו בממשקים.
דוד רותם: אתה מדבר על גופים שמוסרים לך מידע?
דוד רותם: הוא מדבר על עורכי הדין.
אריה כהן: גם זה היה תהליך שהיינו צריכים לקבל אותו ידנית.
דוד רותם: אריה, המשאית של המדליות תקועה בשער הגיא.
אריה כהן: לעומת זאת, אנחנו גם מפתחים כרגע את היכולת להעביר להם את זה.
אריה כהן: אני לא יודע להגיד מתי זה יהיה.
אריה כהן: אנחנו עובדים על זה ולכן אנחנו נותנים את המידע בחינם.
אריה כהן: אנחנו מדפיסים את זה ונותנים את המידע.
דוד רותם: אתה ער למה שאומר ליאור, שב-10,000 תיקים אנשים יגיעו ללשכת ההוצאה לפועל ויבקשו את המידע, הם יסתמו את הלשכה.
אריה כהן: אני ער לעובדה שב-16.5 כבר התחיל החוק.
אריה כהן: אני ער לעובדה שיש הרבה דברים שאפשר היה להפעיל ועדיין לא ראינו אותם.
אריה כהן: לא ראינו את הריצות הגדולות האלה למאגרי מידע.
ליאור שפירא: פנינו להנהלת בתי המשפט, הם הפסיקו לתת לנו את המידע.
ליאור שפירא: הפצצנו אותם בבקשות מידע.
ליאור שפירא: מתקשר היועץ המשפטי ואמר שהוא לא מסוגל לתת מידע.
אריה כהן: אנחנו גם ערים לעובדה שאנחנו לקחנו על עצמנו פה דבר שנצטרך לקחת ולהוציא אותו בלשכות.
אריה כהן: אנחנו נדע גם עם זה להתארגן.
ענת הראבן: בקיצור, זה אינטרס שלנו יותר מאינטרס שלכם.
ענת הראבן: תקנה 23ה' היא בעצם בקשת הוועדה.
ענת הראבן: אוחדו הסעיפים ביחס למסירת צו לגורם שיש לו מספר משרדים או סניפים.
דוד רותם: יש לי בעיה ב-23ה.
דוד רותם: זה נכון שביקשנו לאחד כי סיבק העיר שלא צריך שני סעיפים.
דוד רותם: איפה המשרד הראשי של רשם המקרקעין?
דוד רותם: במשרד המשפטים בירושלים.
דוד רותם: איפה המשרד הראשי - - -
ענת הראבן: כעיקרון, עובדים עם רוב הגופים בממשק.
דוד רותם: בעיקרון, מה שיקרה זה שכל הבקשות למידע ממשרד הפנים, אתם שולחים אותם פה, כאשר מרשם התושבים לא יושב פה בכלל.
דוד רותם: אותו דבר יקרה במשרד המשפטים.
דוד רותם: אני אביא את כל הבקשות למשרד המשפטים ברחוב סאלח א-דין ואיך אתם תעבירו את זה אחר-כך?
ענת הראבן: זאת חברה שאנחנו עובדים מולה.
דוד רותם: אני רק אומר לכם שאתם יוצרים בלגן.
דוד רותם: אם אני הייתי מוסר את זה גם לסניף - - -
ענת ליברמן: הכול ממושק.
ענת ליברמן: כשעבדו על הממשק – הדברים סוכמו מראש.
יחזקאל סיבק: גם בדרך כלל סניפים או משרדים לא עונים פרטנית, הם מעבירים את זה.
דוד רותם: בסדר, תמסרו במשרד הראשי.
ענת הראבן: סעיף 7ב(א3) לחוק מאפשר לרשם ההוצאה לפועל, במסגרת חקירת יכולת, לבקש את המידע המפורט מהבנקים ומכרטיסי האשראי.
ענת הראבן: מדובר במידע על כל הפעולות שנעשו בשנה האחרונה.
ענת הראבן: התקנה מסבירה בעצם את הצו שניתן במסגרת סעיף 7ב(א3) ואת ההסדרים שקשורים אליה.
דוד רותם: לא הבנתי מה היא מסבירה.
ענת ליברמן: היא אומרת שאי-אפשר להעביר את המידע על הפירוט הזה גם לזוכה.
דוד רותם: אם זה כתוב בחוק אז למה צריך להוסיף את זה לתקנות?
דוד רותם: כבר דיברנו שמה שכתוב בחוק לא צריך לכתוב פעם נוספת.
ענת הראבן: זה לא כתוב בחוק.
דוד רותם: אז למה לא נשאיר את זה לשיקול דעת הרשם?
ליאת בן-מאיר שלום: כי זה המידע הפוגעני ביותר שאפשר למסור אודות אדם.
ליאת בן-מאיר שלום: המידע מלכתחילה נמסר לרשם.
ליאת בן-מאיר שלום: הסעיף מדבר על החריג של החריג.
ליאת בן-מאיר שלום: "רשאי הוא לצורך בירור יכולת של חייב במסגרת חקירת יכולת, מטעמים שיירשמו ולאחר שהביא בחשבון את הפגיעה בפרטיות שכרוכה בכך".
ליאת בן-מאיר שלום: וכל זה אחרי שהוא קיבל מכוח א2.
ליאת בן-מאיר שלום: אני קוראת את א3: "ציווה רשם ההוצאה לפועל, על גורמים כאמור בסעיף קטן א'2 למסור לידיו מידע על סך הוצאות החייב, רשאי הוא לצורך בירור יכולתו של החייב במסגרת חקירת יכולת, מטעמים שיירשמו ולאחר שהביא בחשבון את הפגיעה בפרטיות הכרוכה בכך, לצוות על גורם המנוי בטור א' בחלק ב' לתוספת השנייה, למסור לידיו מידע בהתאם למפורט בטור ב' שלצידו, אם שוכנע כי המידע שנמסר לו בדבר סך הוצאות החייב אינו מספיק כדי להעריך את יכולתו הכלכלית של החייב לפרוע את החוב וכי המידע הנוסף נחוץ לשם כך".
ליאת בן-מאיר שלום: זאת תכלית המסירה, הערכת היכולת.
ליאת בן-מאיר שלום: אנחנו מדברים פה על המידע הפרטני של בדיוק מה קניתי עם כרטיס האשראי שלי.
ליאת בן-מאיר שלום: זה נחוץ לצורך חקירת היכולת.
דוד רותם: איך מבצעים חקירת יכולת?
דוד רותם: האם בחקירת יכולת יכול הזוכה להופיע ולבקש להשתתף בחקירה?
ענת הראבן: כן.
דוד רותם: אני גם יכול לבקש לחקור את החייב.
דוד רותם: אם אין לי את המידע הזה, מה זה לצורך חקירת יכולת?
דוד רותם: מי יבצע את החקירה, הרשם?
דוד רותם: הוא החוקר?
דוד רותם: שוב אני חוזר, שכל ישר.
דוד רותם: אנחנו מדברים על אדם שחייב הרבה כסף על פי פסק דין של בית משפט במדינת ישראל.
דוד רותם: הוא לא רוצה לשלם ואני נאלץ לפתוח את זה בהוצאה לפועל.
דוד רותם: עכשיו אנחנו אומרים לאיש הזה: בוא נגן על שמך הטוב ועל זכויותיה כשהזוכה משום מה לא נמצא נגד העיניים שלנו.
דוד רותם: אם הרשם קיבל את המידע הזה אחרי שהוא עשה את כל הבדיקות שכתובות בסעיף.
דוד רותם: כמו שיש לו את הסמכות להחליט מטעמים שיירשמו וכו' לבקש את המידע הזה, מאותם טעמים הוא גם יכול להחליט למסור את זה לזוכה.
ליאת בן-מאיר שלום: אני לא רואה כיצד זה עולה בקנה אחד עם החוק.
23591: אנחנו חוזרים לדיון שלנו לגבי הערבויות וההלוואות כי זה אותו רציונאל.
23591: לליאת בן-מאיר שלום: אני חוזרת שוב לסיפה של ד' המשפט השני: "אולם אם מצא שיש לחייב נכס או מקור הכנסה שניתן לגבות ממנו את החוב, רשאי הוא להביא לידיעת הזוכה את דבר קיומו של הנכס או מקור ההכנסה ופרטיו בלי לחשוף את מקור המידע".
23591: אני לא רואה איך אפשר לראות את זה.
23591: מעבר לזה, מהותית, צריך לזכור – ברור לי שיש פה עוד אינטרסים ועוד זכויות שראויות להגנה.
23591: המחוקק יצר איזון מסוים ובאיזון הזה, מקבל כאן הרשם מידע מקיף שבסמכות מאוד מאוד יוצאת דופן - - -
דוד רותם: איזה סעיף זה?
ליאת בן-מאיר שלום: זה הסיפה של 7ב(ד), שהיא נוגעת - - -
דוד רותם: בכפוף להוראות כל דין?
ליאת בן-מאיר שלום: נכון.
דוד רותם: כתוב שם: "ואולם אם מצא שיש לחייב נכס או מקור הכנסה שניתן לגבות ממנו את החוב, רשאי הוא להביא לידיעת הזוכה את דבר קיומו של הנכס או מקור ההכנסה".
דוד רותם: את רוצה לקחת לו את הסמכות הזאת כי את אומרת: "מידע המתקבל על פי תקנה זאת לא יימסר לזוכה".
דוד רותם: את מכניסה תקנה שהיא נוגדת את החוק.
דוד רותם: כתוב שהרשם רשאי למסור את זה לזוכה.
ליאת בן-מאיר שלום: את פירוט ההוצאות של כרטיס האשראי?
דוד רותם: אני קורא את סעיף 7ד': "בכפוף להוראות כל דין, אם נמסר לרשם ההוצאה לפועל מידע לפי סעיף זה, לא יעשה בו שימוש אלא במידה הנדרשת למילוי תפקידו ותוך הגנה על פרטיות החייב ושמירה על סודיות המידע.
דוד רותם: ואולם, אם מצא שיש לחייב נכס או מקור הכנסה שניתן לגבות ממנו את החוב, רשאי הוא להביא לידיעת הזוכה את דבר קיומו של הנכס".
דוד רותם: בחוק כתוב שהוא רשאי, אז למה את כותבת פה: "מידע המתקבל לא יימסר לזוכה"?
ליאת בן-מאיר שלום: כי אנחנו מדברים כאן על המצב החריג מאוד.
דוד רותם: החוק אומר שהוא רשאי למסור אותו לזוכה, אז אני בתקנות אבוא ואגיד שהוא לא זכאי?
דוד רותם: סליחה, זה כבר מתחיל להיות מוגזם.
דוד רותם: אתם עשויים להכשיל אותי.
דוד רותם: אני סומך עליכם ואני מסוגל לאשר תקנה בלי לבדוק יותר מידי.
דוד רותם: לכן, אל תעשו לי את זה.
דוד רותם: כשכתוב בחוק שמותר, אל תכתבו לי בתקנה שזה אסור, זה לא יכול להיות.
ליאת בן-מאיר שלום: אבל אנחנו מדברים על פירוט הוצאות האשראי.
דוד רותם: זה הסעיף 7ד' שעליו אנחנו מדברים?
דוד רותם: שם כתוב שהוא רשאי לתת לו את זה?
ענת ליברמן: הוא רשאי לתת לו את זה כשמדובר בנכסים.
ענת ליברמן: האם פירוט דפי החשבון שלו זה מהווה נכסים?
דנה נויפלד: יש הבחנה בין הדף עצמו - - -
ענת הראבן: מחד יש תשלום חשבונות ומנגד יש באמת הוצאות על נכסים מסוימים.
דוד רותם: כתוב שם שהוא רשאי לתת לו מידע על נכס או מקור הכנסה שניתן לגבות ממנו את החוב בלי לחשו את מקור המידע.
ענת הראבן: בדפי הבנק יכולים להיות מקורות - - -
דוד רותם: אתם פה אומרים מידע, אתם לא אומרים ניירות.
דוד רותם: אתם אומרים שכל מידע המתקבל על פי תקנה זאת, לא יימסר לזוכה.
דנה נויפלד: זאת היתה הכוונה.
דוד רותם: זאת היתה הכוונה?
דוד רותם: תמחקו את זה כי זה כבר כתוב בחוק.
ליאת בן-מאיר שלום: יכול להיות שלא ירדתי לסוף דעתך.
ליאת בן-מאיר שלום: הפירוט הוא פירוט התנועות או פירוט ההוצאות.
דנה נויפלד: אני רוצה להזכיר לאדוני.
דנה נויפלד: אנחנו היינו בדיון הספציפי הזה גם בוועדה.
דנה נויפלד: עשינו את הסיבוב הזה פעם קודמת.
דנה נויפלד: האבחנה היא בין הדף עצמו, הפירוט עצמו שמגיע מחברת כרטיסי האשראי או מהבנק.
דנה נויפלד: את הדך עצמו הוועדה לא רצתה להביא.
דוד רותם: אבל זה לא מידע.
דוד רותם: סליחה, זה לא מידע.
דוד רותם: זאת דרך שבה מציגים את המידע.
דוד רותם: הדף הוא לא המידע.
דנה נויפלד: כשמסתכלים על תוספת, התוספת עצמה מדברת על פירוט תנועות בחשבון.
דנה נויפלד: זאת היתה ההפניה.
דוד רותם: פירוט תנועות על פי החוק מותר למסור.
דוד רותם: כך כתוב בסעיף.
דוד רותם: אז אל תכתבי מידע.
דוד רותם: תכתבי שהוא ימסור לו את המידע – הוא הרי לא חייב לתת לו את מקור המידע אז הוא לא צריך לתת לו צילום של הדף.
דוד רותם: שייתן לו את המידע בדרך אחרת, לא אכפת לי איך.
דוד רותם: שיכתוב שמצא בפירוט אחר, אבל את המידע הוא ימסור, לפחות לפי שיקול דעת.
ליאור שפירא: איך אפשר לבצע חקירת יכולת אם אין לך מידע.
דוד רותם: מצידי, הרשם יקבל דף פירוט והוא יראה שיש שם חיוב לחברת - - -
דנה נויפלד: יש פה קושי מעשי.
דוד רותם: קושי מעשי?
דוד רותם: עכשיו אני פותר אותו.
דוד רותם: אני הרשם, קיבלתי דף מידע, ראיתי שיש שם חיוב בתשלומים של 10,000 שקל כל חודש לחברת כלמוביל יבואני מרצדס.
דוד רותם: אני רואה שיש עוד 40 תשלומים.
דוד רותם: אני לא אגלה שיש חוב.
דוד רותם: מצידי הוא יכתוב החלטה: נא להודיע לזוכה כי יש לחייב יש רכב מסוג מרצדס.
דוד רותם: אל תגלו לי את הדף, אל תצלמו את הדף רק את המידע תנו לי.
ענת הראבן: ערבבנו פה שני תחומים, את היכולת לעשות חקירת יכולת על ידי הזוכה על בסיס הנתונים האלה - - -
ליאור שפירא: את זה אני לא יכול.
ליאת בן-מאיר שלום: לא קיבלת את המידע הזה מרשות הרישוי ובמקרה – מה, הרשם יעבור על כל - - -
ענת הראבן: הוא אומר שהרכב לא רשום על שם החייב.
דוד רותם: הוא יהיה רשום על שם הסבתא שלי, שכבר מזמן שוכבת בבית חולים גריאטרי.
ליאור שפירא: היום חקירת יכולת זה דבר מאוד רציני.
ליאור שפירא: אם אין לנו את המידע על מנת לחקור, זה לא הגיוני שבתחילת חקירת יכולת יעבור הרשם על כל מיליון הדפים שהוא יקבל כדי למצוא את כל מאגרי המידע שיש.
ליאור שפירא: אנחנו אמורים להציג את זה בפניו.
דנה נויפלד: ליאור, אנחנו אחרי השלב הזה בגלל שהדיון הזה כבר נעשה כאשר נחקק החוק.
דנה נויפלד: חברי הכנסת לא קיבלו את עמדתך.
דוד רותם: אני מסכים איתך, אבל מה חברי הכנסת כן קיבלו?
דוד רותם: "ואולם אם מצא שיש נכס ממנו ניתן לגבות את החוב, רשאי הוא להביא לידיעת הזוכה".
דוד רותם: עכשיו, מכיוון שכבר עברנו את הויכוח הזה, אל תכניסו לי פה סעיף שהוא לא רשאי.
דוד רותם: אנחנו כבר קבענו שהוא רשאי למסור לו.
דנה נויפלד: התכוונו בתקנה הזאת לגבי הפלט עצמו.
דוד רותם: האם לפי החוק יש סיכוי שרשם ייתן את הפלט?
דוד רותם: כתוב: בלי לחשוף את מקור המידע, אז הוא לא יכול לתת לו את הפלט.
ענת ליברמן: לא, זה עוד בא לפני כן בזה שזה יהיה נכסים.
ענת ליברמן: צריך לעשות פה הבחנה.
ענת ליברמן: לפי סעיף ד' בעצם את הפלט עצמו הוא לא יכול לתת כי לא מדובר בנכסים.
ענת ליברמן: הוא כן יכול לעשות מה שאתה אומר, לפי החוק, לגזור מתוך הפלט את המידע.
דוד רותם: אין לי בעיה אבל אתם מבינים מה יקרה?
דוד רותם: אתם לעולם לא תגיעו לזה ואז יתחילו בעיות.
ליאת בן-מאיר שלום: הכוונה היתה לפלט.
דוד רותם: זה כתוב בחוק שהוא לא ימסור את הפלט.
דוד רותם: כתוב: בלי לחשוף את מקור המידע.
דוד רותם: ברגע שהוא חושף את הפלט, הוא חושף את מקור המידע.
דוד רותם: לכן התקנה הזאת צריכה לרדת כי היא מנוגדת לחוק.
ענת הראבן: מקור המידע הוא או בנק או חברת כרטיסי האשראי.
דניאל וקס: זה לא יהיה פרקטי.
דוד רותם: זה לא יהיה פרקטי?
דוד רותם: אז בעוד כמה חודשים מישהו יגיש עתירה נגד אחד הרשמים האלה ויגיד לו: אדוני אתה לא עושה את העבודה שלך.
דוד רותם: הם יבואו הנה ויצטרכו להסביר מה הם עושים.
דוד רותם: אין לי ספק שהם לא יעמדו בזה.
דוד רותם: אני אומר לכם כבר, אוטומטית, יעבירו את הפלט, ב-90% מהמקרים.
ליאור שפירא: אז עכשיו, לפני כל חקירת יכולת אנחנו צריכים להגיש בקשה לראש ההוצאה לפועל לעיין ולהעביר לנו את החומר.
דנה נויפלד: זה מה שקבע המחוקק היום.
דוד רותם: כן, זה מה שהמחוקק קבע.
דוד רותם: אבל המחוקק קבע שהמידע הזה יימסר אם יחליט הרשם.
דנה נויפלד: לגבי הנכסים.
דוד רותם: בואו אני אגיד לכם משהו.
דוד רותם: היחידה להגנת חופש המידע - - -
ליאת בן-מאיר שלום: זאת היחידה שבה אני עובדת.
ליאת בן-מאיר שלום: היחידה לחופש מידע והגנת הפרטיות.
דוד רותם: הגנת הפרטיות לא היתה בזמן שחוקקנו את החוק.
דנה נויפלד: סליחה, זה ממש לא נכון.
דנה נויפלד: היא היתה.
דנה נויפלד: היתה גם יועצת משפטית לוועדה, שגם שמה דגש על זה.
דנה נויפלד: היו גם חברי כנסת שעמדו על זה.
דוד רותם: אני מסכים, כולם שמו את הדגש.
דוד רותם: ואז יצא דבר מאוד מעניין שכתוב בחוק שהרשם רשאי בלי לחשוף את מקורות המידע.
דוד רותם: לכן, כשכותבים מידע שמתקבל לא יימסר לזוכה, זה בוודאי לא נכון כי מידע כן צריך למסור.
דוד רותם: לא צריך שתכתבו פלט כי זה כבר כתוב בחוק.
דוד רותם: לכן תקנה ב' צריכה להימחק.
דנה נויפלד: אנחנו מקבלים את ההערה הזאת אבל אני מבקשת להדגיש בפניך וגם לפרוטוקול, שהכוונה בתקנה הזאת התייחסה לפלט עצמו וכמובן לא לסתור שום הוראה אחרת שבחוק.
דוד רותם: את הפלט עצמו הוא לא יכול לתת בכל מקרה.
דוד רותם: אתם הבאתם הצעת חוק?
דוד רותם: זה מה שכתוב בחוק?
דוד רותם: אם זה לא טוב – תשנו אותו.
דנה נויפלד: אדוני, כמו שאתה זוכר, הרבה דברים מהצעת החוק המקורית השתנו בוועדה הזאת.
דוד רותם: מי שינה מהצעת החוק המקורית?
ליאור שפירא: בזמן שאתה היית בהפסקה.
ענת הראבן: תקנה 23ז' היא הוראה דומה לתקנה שכבר קיימת היום בתקנות ההוצאה לפועל ביחס לצווי עיקול.
ענת הראבן: קיימת תקנה 73ג' שאומרת שאם נשלח עיקול בצורה ממוכנת, חל צו הטופס.
ענת הראבן: בדומה, גם התקנה הזאת אומרת שאם נמסר צו למסירת מידע בדרך ממוכנת, נראו כאילו נשלחו הטפסים עצמם ותוכנם יחול על גורם מוסר המידע.
דוד רותם: זה לא יכול לחול על גוף פרטי, נכון?
ליאור שפירא: רק אם הוא מקושר למדיה.
ענת ליברמן: אם שולחים להם בדרך ממוכנת, אז זה חל גם עליהם.
ענת ליברמן: כל מי שהעברת הצו נעשית אליו בדרך ממוכנת, זה חל עליו.
דוד רותם: מי יכול להירשם לדרך ממוכנת?
דוד רותם: אם אנחנו נטיל את זה על גופים פרטיים שלא יודעים מה כתוב שם.
דוד רותם: מילא, הבנקים.
ענת הראבן: ברגע שעשינו איתם את הממשק - - -
ענת הראבן: תקנה 23ט.
ענת הראבן: התקנה מסדירה בעצם שצווים ומידע יכול וימסרו באמצעות תקשורת בין מחשבים.
ענת הראבן: תקנת משנה ב'.
ענת הראבן: אם גורם לא יכול למסור את המידע בצורה ממוכנת, אז המידע צריך להיות ממוצא ללשכת ההוצאה לפועל במעטפה אטומה ואז לשכת ההוצאה לפועל היא זאת שמקלידה את הנתונים למערכת המיכון.
דוד רותם: כשאתם אומרים מעטפה אטומה, למה הכוונה?
דוד רותם: המעטפות האלה שכתוב עליהן מדינת ישראל, זה נקרא אטומה?
דוד רותם: אתם מכניסים לי פה דברים - - -
ענת ליברמן: זה לא נוסח חדש, זה נוסח שהיה קיים כבר.
דוד רותם: גם כשיש נוסח קיים, לפעמים אני נדהם.
דוד רותם: יש בנק שצריך למסור לכם מידע.
דוד רותם: הוא קיבל דרישה.
דוד רותם: הוא רואה שזה המון חומר.
דוד רותם: הוא מכניס את הכול לתוך ארגז.
דוד רותם: יש פה עבירה פלילית?
דוד רותם: מה אתם רוצים ממנו?
דוד רותם: אני פשוט לא מבין למה זה חשוב לכתוב את זה.
ענת הראבן: תקנה 23א(ג) בנוסחה היום עוסקת גם בצו למסירת מידע.
ענת הראבן: "תישלח ללשכת ההוצאה לפועל במעטפה אטומה".
דנה נויפלד: רצינו ליצור אחידות, הכוונה ברורה.
דנה נויפלד: אנחנו מתכוונים גם למעטפה בצבע לבן וגם למעטפה בצבע חום.
דוד רותם: ואם אני מביא את החומר בארגז ולא אטמתי אותו, אז מה?
ענת הראבן: המטרה היא שהגורם ששולח את התשובות לא יגרום למצב שהמידע שהוא שולח יהיה נגיש לכולם ושכולם יוכלו לראות אותו.
דנה נויפלד: אגב, אני בכלל לא בטוחה שזה בסדר לשלוח את זה בארגז פתוח.
דוד רותם: זה לא בסדר אבל אני עשיתי את זה.
דנה נויפלד: הכוונה היא שהמידע הזה לא ייצא החוצה לעולם ולכן שהוא יהיה סגור.
דוד רותם: אז אולי צריך לכתוב שפרטי המידע שיתקבלו בלשכת הוצאה לפועל יוקלדו למערכת המיכון בחדר אטום שתימנע כניסתם של זרים.
ענת הראבן: זה בתקנה הבאה.
ענת הראבן: התקנה מסדירה הוראות של הבטחת מידע בדומה לתקנות אחרות שקיימות בנושא.
ענת הראבן: היא קובעת שהמידע שיתקבל יישמר בדרך שתבטיח את ההגנה מפני דליפת המידע או פריצה למידע, העברה, עיון או מחיקה.
ענת הראבן: מצופה מכוח חובת הסודיות שבחוק שגם עורכי דין שמקבלים את המידע יבטיחו אותו בצורה כזאת שלא תזלוג.
ליאת בן-מאיר שלום: התקנה עצמה חלה על מערכת ההוצאה לפועל.
ענת הראבן: המטרה היא מבחינתנו, כרשות, להבטיח שהמידע לא יזלוג והוא יהיה מאובטח, כמובן שגם חלה עליכם חובה מכוח החוק, לגרום לזה שהמידע לא יזלוג.
ענת הראבן: ההוראה חלה על מערכת ההוצאה לפועל.
ענת הראבן: תקנת משנה ב' מגדירה את המועד או הזמן שבו רשאית המערכת להחזיק במידע והיא קובעת שהמידע יימחק בתום 18 חודשים ממועד קבלתו, עם סגירת התיק, לפי המוקדם בין שניהם.
ענת הראבן: חשבנו על השכל הישר מאחורי המועד הזה.
ענת הראבן: סברנו שמידע שהוא לא מעודכן, אין טעם לשמור אותו.
ענת הראבן: אין בו כדי להועיל לזוכים, הוא יכול להטעות.
רפי רוס: בנק צריך לשמור את המידע 7 שנים מהיום שהוא מעביר אותו.
דנה נויפלד: זה למטרות אחרות, זה לא קשור לחוק ההוצאה לפועל.
רפי רוס: אצלכם זה נשמר עד 18 חודש וזהו.
דוד רותם: זה מסיבה מאוד פשוטה.
דוד רותם: הבנק צריך לשמור כי יכול להיות שאני אגיש נגדו תביעה או שהוא יגיש נגדי תביעה.
דוד רותם: מס הכנסה גם כן יכולים לבוא 7 שנים ולכן אני צריך ממך את המידע.
דוד רותם: מה יש אצלם במידע?
דוד רותם: יש שם כתובת, יש איפה אני עובד.
דוד רותם: הם אומרים: אם 18 חודש לא ניצלת את זה, המידע הזה התיישן.
דוד רותם: עברתי 7 פעמים כתובת.
דוד רותם: מה ייתן לך שיש לך כתובת מלפני שנה וחצי.
דוד רותם: כשמטילים עלי עיקול בחשבון אחד אני הולך לבנק אחר ופותח חשבון אחר.
דוד רותם: בינתיים אני גם מעביר את הרכוש לסבתא שלי.
דוד רותם: אני לא רוצה שיעשו פעולות על סמך מידע ישן, שזה פול גז בניוטרל.
דוד רותם: עדיף לי שכל 18 חודש תשלם 2 שקלים ותבקש מידע חדש.
דוד רותם: יכול להיות שחלו שינויים וזה יעזור לך.
יחזקאל סיבק: אבל יש משמעות לזמן שעובר.
יחזקאל סיבק: אם, למשל, היה מידע שיש לחייב נכס מקרקעין.
יחזקאל סיבק: עד בקשת המידע הבאה הנכס הזה נעלם.
יחזקאל סיבק: החייב מכר אותו או יותר גרוע, העביר אותו ללא תמורה לבן הזוג שלו, את זה אני לא יודע.
יחזקאל סיבק: ברור שיש משמעות למידע הזה.
יחזקאל סיבק: אם לפני 18 חודש היה לי נכס מקרקעין ואחרי 18 חודש נכס המקרקעין הזה נעלם, זה יכול להוות בסיס לבקשה לפשיטת רגל.
דוד רותם: אבל 18 חודש לא ביקשת לעקל את הנכס הזה.
יחזקאל סיבק: הערה נכונה.
דוד רותם: הרי אף אחד לא מבקש סתם מידע.
ליאור שפירא: אדוני, אבל זאת לא לשון התקנה.
ליאור שפירא: התקנה לא אומרת שאם לא עשיתי אז הוא יימחק.
ליאור שפירא: הוא ימחק אחרי 18 חודש בכל מקרה.
דוד רותם: אבל אם כבר עיקלת אותו, מה איכפת לך אם יש את המידע?
ליאור שפירא: אני לא מכיר פרוצדורה שמוחקים ראיות מתיק.
ליאור שפירא: יש בתיק ראיות ואני פעלתי לפי אותן ראיות.
ליאור שפירא: מה זאת אומרת למחוק?
ליאור שפירא: אני עשיתי מסירה על סמך כתובת שנתנו לי בהוצאה לפועל.
ליאור שפירא: עכשיו ישאלו אותי למה עשיתי את המסירה לשם והמידע הזה נעלם.
ענת הראבן: פירוט המידע שאני העברתי אליך נמצא אצלך ואני לא אומרת לך להשמיד אותו.
ענת הראבן: אני, כרשות ממשלתית שמנהלת מאגר, מוחקת אותו.
ליאור שפירא: את לא מוחקת אותו מהמאגר, את מוחקת אותו מהתיק.
דוד רותם: בעקרונות הפילוסופיים אתה צודק.
דוד רותם: בוא נהיה פרקטיים.
דוד רותם: מה יכול להועיל לי מידע מלפני 18 חודש?
דוד רותם: הרי אף אחד לא ישאל אותך למה שלחת לכתובת הזאת?
ליאור שפירא: ועוד איך כן.
ליאור שפירא: עשיתי מסירה לכתובת שקיבלתי והוא סירב לקבל.
ליאור שפירא: יגידו לי: מאיפה מצאת את הכתובת הזאת.
דוד רותם: עשית מסירה וזה לא נדרש, אז אתה יודע את זה אחרי חודש.
ליאור שפירא: זה לא נדרש אז אני ממשיך הלאה לפעול.
ליאור שפירא: אחרי 19 חודש הוא בא אלי ואומר לי: למה בכלל עשית את המסירה לשם, מעולם לא התגוררתי שם?
ליאור שפירא: מאיפה המצאת את המידע?
דוד רותם: מאיפה הם קיבלו את הכתובת?
ליאור שפירא: ממאגרי המידע.
דוד רותם: מאיזה מאגרי מידע?
ליאור שפירא: לא יודע, יש כל מיני מאגרי מידע.
דוד רותם: במקרה כזה יצטרכו לפנות עוד פעם למאגרי המידע.
ליאור שפירא: למה אני צריך לממן?
דוד רותם: אתה לא תצטרך לממן.
ליאור שפירא: אבל אני פעלתי על סמך מידע שקיבלתי.
דוד רותם: אני מסכים איתך לכן אני לא מטיל עליך שום חובה.
ליאור שפירא: עיקלתי משהו אצל צד ג' על סמך מידע שקיבלתי.
ליאור שפירא: הוא אומר: גרמת לי נזק גדול.
ליאור שפירא: אני בא לראש ההוצאה לפועל ואומר לו שהוא נתן לי את המידע.
ליאור שפירא: הוא מסתכל בתיק ואין מידע.
ליאור שפירא: אני יכול לתת לך עוד עשרות דוגמאות.
ליאור שפירא: אני פעלתי על סמך מידע שקיבלתי בתיק ההוצאה לפועל ותיק ההוצאה לפועל פתאום נעלם.
ליאור שפירא: מה החיסכון?
ליאור שפירא: של ג'יגה בייטים?
ליאור שפירא: החיסכון בגי'גה בייטים הוא לא הגיוני.
ליאור שפירא: אם לא עשיתי שום דבר בתיק, אל תמחק.
דנה נויפלד: אתה שומר את ההודעות שאתה מקבל?
ענת הראבן: למה אתה מטיל עלי חובה לשמור את המידע.
ליאור שפירא: כי את הרשות.
דוד רותם: שילמתי עבור המידע.
דנה נויפלד: נתתי לך אותו.
דוד רותם: קודם כל, יש מידע שאתם לא מעבירים.
דוד רותם: אני מדבר על כל התדפיסים של הבנקים וחברות האשראי.
דנה נויפלד: הוא לא יכול לקבל את זה גם אחרי 18 חודשים.
דוד רותם: אבל אני הטלתי עיקול בחברת מרצדס ואחר-כך התברר שזה בכלל לא שלו, מחקו לו את הדף.
יחזקאל סיבק: ראש ההוצאה לפועל עשה חקירת יכולת בהתאם לפלט.
יחזקאל סיבק: עכשיו הפלט נעלם אחרי 18 חודש?
דנה נויפלד: מה תעשה עם המידע הזה אחרי 18 חודש.
דוד רותם: אני אתפוס את המרצדס.
ליאור שפירא: אני רוצה להסביר למה קיבלתי את ההחלטה.
ליאור שפירא: אני רוצה לראות איך הנסיבות השתנו אחרי 18 חודש.
ליאור שפירא: מה יעזור לך בזה שהמידע לא יהיה בתיק.
ליאור שפירא: אני יכול לתת לך עוד רעיונות על דברים שלא כדאי לשמור בתיק.
יחזקאל סיבק: להיסטוריה כלכלית יש גם משמעות איך הרשם מסתכל על החייב.
יחזקאל סיבק: האם הוא חייב שמתחמק מחובות?
יחזקאל סיבק: האם הוא חייב שהיה לו רכוש, לא היה לו רכוש.
יחזקאל סיבק: הרשם יראה את הנתונים האלה.
ליאור שפירא: גיבשתי את המידע ואחר-כך עברתי להתגוננות - - -
דנה נויפלד: אתה מדבר על ראיות שאתה מנהל?
דנה נויפלד: זה מה שאתה אומר לי?
ליאור שפירא: גם.
ליאור שפירא: הכול מכל וכל.
ליאור שפירא: אני פשוט לא מבין איך מוחקים ראיות מתיק.
דנה נויפלד: זה לא ראיות.
רפי רוס: אחרי 18 חודש לא יוכלו לבוא אלי בטענות כבנק כי לא ידעו מאיזה בנק זה הגיע.
דוד רותם: אנחנו נחשוב על הסעיף הזה.
ליאת בן-מאיר שלום: אני רוצה לומר דבר נוסף לגבי התקנה הזאת.
ליאת בן-מאיר שלום: לגבי העניין של 18 חודשים, אם זה המועד הנכון או שצריך לחשוב על מועד אחר, זאת שאלה מקצועית.
ליאת בן-מאיר שלום: העיקרון של מחיקה נובע מכמה רציונאלים.
ליאת בן-מאיר שלום: נאמר כאן העניין של מידע שאינו מדויק ואינו מעודכן.
ליאת בן-מאיר שלום: מעבר לכך, השימוש במידע צריך להיות לתכלית שלשמה נמסר המידע.
ליאת בן-מאיר שלום: כאשר אותה תכלית כבר לא קיימת - - -
דוד רותם: נמשיך ונדון בשאלה הזאת בפעם הבאה.
דוד רותם: מחקתם את: ובעלי תפקידים נוספים שקבע שר הפנים?
יעל טייב: לא, אבל יש לציין שהיום זה סעיף בחוק שמחייב את שר הפנים לקבל את המידע הזה, וגם את היועצים המשפטיים ברשויות המקומיות.
23591: אבל רק לגבי עיריות.
דוד רותם: השאלה אם הרחיבו את זה, שהוא יכול להוסיף עוד תפקידים.
יעל טייב: הסעיף לא מרחיב, כפי שהוא קיים היום.
דוד רותם: השאלה אם צריך להשאיר את המילים: ובעלי תפקידים נוספים שקבע שר הפנים לפי סעיף 170ב(1)(2) לפקודת העיריות.
דוד רותם: לא צריך להוריד?
יעל טייב: אבל סעיף 170ב1 הרי קובע - בחקיקה ראשית כתוב ששר הפנים יכול לקבוע עוד משרות שלגביהן צריך לקבל אותה חוות דעת.
דוד רותם: אם זה כתוב בחוק, אפשר למחוק את זה בתקנות.
יעל טייב: ואז לא נוכל לקבל את המידע לפי התקנות.
ענר הלמן: הוא לא יוכל לתת חוות דעת שמתייחסת למרשם הפלילי.
דוד רותם: אם זה מופיע בחוק, לא צריך להוסיף.
דוד רותם: מה שכתוב בחוק, לא צריך להיות בתקנות.
גבריאלה פיסמן: אנו מדברים על חוק המרשם הפלילי.
גבריאלה פיסמן: אנו צריכים לראות כמטרה שחוק המרשם הפלילי יכלול את כל ההוראות שנוגעות למרשם פלילי ויתייחס לכל הגופים הרלוונטיים.
גבריאלה פיסמן: זו גם אחת הנקודות שוועדת קנאי עמדה עליה.
גבריאלה פיסמן: החוק הוא כרגע לא קוהרנטי, קשה מאוד ללמוד עליו לגבי הגופים שמקבלים מידע.
גבריאלה פיסמן: אנו צריכים לשאוף לתקן את זה, ואם יש הוראות שהן מחוץ לחוק המרשם הפלילי שמתייחסות למידע מהמרשם הפלילי, עדיף להכניסן לחוק.