GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד רותם: והדבר השני, כדי שהוא יחליט אם הוא משחרר אותו, אם יש חשש לשיבוש או אין חשש לשיבוש.
דוד רותם: זה שתי הסיבות היחידות שהוא הזכיר, למה הוא צריך אותן.
זהבה לב: בהמשך לדברים של הנציג מההגבלים העסקיים, אני רוצה לומר דברים כלליים ששייכים לכל סוגי החוקרים.
זהבה לב: אני חושבת שיש הסכמה על זה שיש יעד לאומי למגר את הפשיעה, להילחם בעבריינות, וברגע שחוקר כלשהו, לאו דווקא חוקר משטרה, חוקר אחד מכל הפרטים שמופיעים בתיקון, עומד במצב שידיו כבולות מול הנחקר, והוא לא יודע מי האדם שעומד מולו, הוא לא יודע נתונים חשובים על עברו הפלילי, שיכולים לפעמים להצביע ולהועיל לו גם בכיווני חקירה מסוימים- -
דוד רותם: כשהייתי סנגור פעם וטענתי טענה כזו, אמר לי הנאשם: אבל זה לא נכון, מה שאתה אומר, ואז הייתי במצב מביך.
דוד רותם: שמעתי מהאיש שאחראי על החקירות לצורך מה הוא צריך את זה.
דוד רותם: הוא לא נתן דוגמאות.
דוד רותם: הוא אמר סיבות, לאיזה עניינים, שלא לשלוח חוקרת כשזה אדם אלים.
דוד רותם: אז עכשיו אתם מתחילים להסביר לו למה הוא צריך את זה, כשהוא לא אומר את זה.
חיים ארביב: אני הדגשתי את הנושאים.
חיים ארביב: הרי ודאי שחקירה, כדי לחקור אדם, שלפעמים זה אדם שלא נוכל לקבל ממנו שום מידע, כי היום, כידוע, יש זכות שתיקה, זכות היוועצות, אנו צריכים להתמודד עם אדם בחקירה, ואז גם מה שיש בידי המדינה, אני לא יכול לקבל ולא יכול לדעת שום מידע עליו.
חיים ארביב: אם אדע שהאדם בעבר זייף, אז יכול להיות שבזמן החיפוש אתמקד גם באיסוף מסמכים שיכולים להעיד לי על זיוף של דברים מסוימים.
חיים ארביב: זה דבר אלמנטרי של חקירה.
חיים ארביב: אני ציינתי את העברות שאדוני שאל לגביהן, מה זה רלוונטי.
חיים ארביב: למשל, אדוני שאל מה זה רלוונטי אם מישהו אנס לעברה כלכלית.
חיים ארביב: מה זה רלוונטי אם מישהו אלים?
חיים ארביב: זה רלוונטי, מאחר שהחקירה היא לא רק חקירה לשבת בחדר חקירות.
חיים ארביב: חקירה היא איסוף בשטח, התמודדות מול אנשים בשטח, לעתים מעצר בשטח, להגיד לו: תתלווה אליי כי אתה עצור.
חיים ארביב: אם הוא עבר עברה של הגבלים עסקיים, סביר להניח שאדע, כי בעבר הוא נחקר אצלי, אז אם אני רושם נכון את הדברים, אז אדע את זה מהרישומים הפנימיים שלי, או אמצא את זה בפסק דין, אבל מיהו אותו אדם ואיזו עברה עבר, כשאני מגיע אליו, כדי לנקוט בפעולות חקירה אלמנטריות, אם לא אוכל לקבל מה שנמצא בידי המדינה – איך אוכל להתמודד אתו בחקירה?
דוד רותם: אני, כנראה, חי בעולם אחר, של איך מנהלים חקירות.
דוד רותם: האמנתי שחקירות מתנהלות אחרת.
גבריאלה פיסמן: פרט (לה), מלמ"ב.
דוד רותם: אתם אין לי בעיה.
דוד רותם: שוב - זה רק החוקרים.
גבריאלה פיסמן: בכל מקרה מדובר רק על החוקרים.
דוד רותם: אל תקפצי.
דוד רותם: שאלתי פה.
דוד רותם: ראש הרשות המוסמכת- -
23591: זה לישיבה הבאה.
יצחק שגב: שלום, אני המבקר של המשרד לביטחון פנים, הממונה על תלונות הציבור, גם במשטרה וגם בשב"ס.
יצחק שגב: הבקשה שלנו מתמקדת בשתי דמויות – אחת ביחידת תלונות הציבור, שאמורה לתת פתרונות לתלונות שמגיעות מהציבור הרחב על דברים שהם קיבלו תשובות שליליות מגורמים כאלה או אחרים, ואת זה אנו חייבים לבדוק.
יצחק שגב: חלקם אנו מבררים באופן אישי על ידי הצוותים שלי, חלקם אני שולח למשטרה.
יצחק שגב: אם מתקבלת תשובה שלילית על ידי המשטרה, כמובן שהבדיקה נעשית על ידי הגוף שמופקד.
יצחק שגב: הנושא של הביקורת, על פי חוק הביקורת הפנימית, אני אמון על בדיקת קבלת ההחלטות של הגוף שאני מופקד עליו, בין היתר אם התקבלה החלטה מסוימת על ידי מאן דהוא במשטרה או בשב"ס שקיבל החלטה שאני צריך לבדוק אותה, וזה תפקידי לעשות ביקורת כזו, אני חייב לעשות זאת, ולכן הבקשה היא, גם מנהלת תחום תלונות הציבור, שהיא עורכת דין ועוסק בתלונות הציבור, וגם אנוכי מתוקף תפקידי, תהיה לי אפשרות לבדוק את הדברים.
דוד רותם: תן לי דוגמה.
יצחק שגב: אדם בא בטענה שלא קיבלו אותו לגיוס, למשל, בשב"ס או במשטרת ישראל, והטענה היא שמשטרת ישראל או שב"ס מחליטים שהאיש לא ראוי מהסיבה של מרשם פלילי.
דוד רותם: אני מבקש להתגייס למשטרת ישראל, ביחידת הגיוס פותחים לי תיק.
דוד רותם: לתוך התיק הזה מגיע כל המידע שנמצא בפני הקצין או בפני מי שהחליט אם לגייס אותי או לא לגייס אותי.
דוד רותם: אם הוא מתבסס על מרשם פלילי, פירושו של דבר שבתיק הזה יש את המרשם הפלילי שלי.
דוד רותם: את התיק הזה הוא מעביר אליך לביקורת.
דוד רותם: איך המצב עובד היום?
יצחק שגב: אני מקבל רק את ההחלטה.
יצחק שגב: אני לא רשאי לשאול, מדוע התקבלה החלטה כזו, כי ההחלטה מתבססת על עובדות שאותן אני לא רואה.
יצחק שגב: יכול להיות שההחלטה שלו לקבל את האיש הזה נובעת מנתונים אחרים.
דוד רותם: אם הקצין כותב בהחלטה שלו: בשל עברו הפלילי, אז אתה צריך לבדוק אם יש לו עבר פלילי?
יצחק שגב: לא.
יצחק שגב: איזה עבר פלילי יש לו.
יצחק שגב: יש כל מיני סוגיות שאני יכול כן לבדוק ולהחליט, האם כתוצאה מזה, האיש הזה, העבר הפלילי שלו היה בתקופה מסוימת, שנלקחה בחשבון בגלל סיבה כזו או אחרת.
יצחק שגב: אני חושב שאני כמבקר, שאמון לבדוק את ההחלטות של הגוף שאני מופקד עליו, אני חייב את כל החומר.
יצחק שגב: אחרת הבדיקה שלי לא תהיה יסודית.
23591: גם כאן אני מפנה את תשומת לב הוועדה, מי מעובדי יחידתו.
23591: השאלה אם אפשר להבהיר על מי מדובר.
יצחק שגב: מנהל תחום תלונות הציבור.
23591: אפשר לכתוב את זה?
יצחק שגב: ודאי.
יצחק שגב: יש שתי דמויות.
יצחק שגב: אחד זה מנהלת יחידת תלונות הציבור, יש הגדרה כזו, והשני, מבקר המשרד לביטחון פנים.
ענר הלמן: זה יהיה במקום מי שהוסמך - אתה ומנהלת היחידה?
יצחק שגב: כן.
זהבה לב: כלומר רק שתיהן תקבלנה מידע פלילי.
יצחק שגב: נכון.
דוד רותם: (לח).
דוד רותם: שוב – משרד החינוך.
דוד רותם: רק תורידו את המילים: מי שהוא הסמיך לכך.
יבינה זכאי בראונר: אנו רוצים להסביר, כי יש חשיבות לעניין הזה, כי המנהל הכללי לא יכול לבדוק 140 אלף מורים במדינת ישראל.
דוד רותם: תגידו לי מי הבודקים.
יבינה זכאי בראונר: ישנה ועדה מייעצת היום למנכ"ל.
דוד רותם: אז תכתבי: יושב ראש הוועדה המייעצת וחבריה.
חגית לרנאו: כאן יש לי הערה על המהות.
חגית לרנאו: אני חוזרת לקריטריונים של ועדת קנאי, שאם הוסכם שהם צריכים להנחות – מדובר על גורם העסקה.
חגית לרנאו: אני יודעת שמדובר על מורים, אז יש חשש מפני עבריינות מין, אבל לפני עבריינות מין יש חוק אחר שמטפל בזה, ולכן מידע על עבריינות מין של אדם ממילא מגיע למשרד החינוך, ואז נשאלת השאלה האם היקף הפגיעה של מורה בבית ספר הוא כזה שמצדיק לראות את המידע עליו מעבר לתקופת ההתיישנות, שהיא בין 7 ל-15 שנים.
חגית לרנאו: יש גם עברות שלא מתיישנות בכלל.
חגית לרנאו: מדובר בגוף העסקה גדול, וכאן כן מתקיים יסוד של תקנת השבים, ונדמה שלא ברור שמשרד החינוך צריך לקבל מידע על התקופה שהיא מעבר לתקופת ההתיישנות.
דוד רותם: אני חייב לסיים את הישיבה.
דוד רותם: בסעיף הזה נדון, כי נדון במה שאמרה ד"ר לרנאו בישיבה הבאה.
דוד רותם: אנחנו דנים היום בהצעת חוק בתי הדין הדתיים הדרוזיים (תיקון – הרכב ועדת המינויים), התשס"ט-2009, הצעתו של חבר הכנסת זאב אלקין.
דוד רותם: חבר הכנסת אלקין, בבקשה.
זאב אלקין: אדוני היושב-ראש, אני מודה לך על קביעת הדיון.
זאב אלקין: אני רואה שהנוסח המתוקן כבר הונח על שולחן הוועדה וכולם קיבלו אותו.
זאב אלקין: אני רק אתייחס לשני תיקונים שנכנסו לנוסח הצעת החוק לעומת ההצעה שעברה בטרומית ועל שני התיקונים האלה דיברנו עוד בהצגה של החוק במליאה והמליאה הצביעה עליהם, כך שלמעשה היא כבר לקחה אותם בחשבון ועכשיו זה בא לידי ביצוע בניסוח.
זאב אלקין: הדבר הראשון הוא צמצום החוק למקרים שאין חבר ממשלה שמייצג את העדה, העדה המוסלמית או העדה הדרוזית, כאשר רק אז רשאית הממשלה – ולא חייבת – לבחור בסגן שר במקום השר הרלוונטי.
זאב אלקין: זאת הייתה גם ההתניה של ועדת השרים ולכן מבחינה זאת החוק עומד כרגע בהתניה של החלטת ועדת השרים לענייני חקיקה.
זאב אלקין: השינוי השני שתואם לאחר מכן הוא הרחבת החוק גם למקרה של העדה המוסלמית ולא רק לעדה הדרוזית.
זאב אלקין: לכן החוק הנ"ל עונה כרגע לרוח המחוקק, גם לגבי חוק הקאדים מוסלמים וגם לגבי הקאדים הדרוזים.
דוד רותם: למה לא הכנסתם לתוך החוק הזה גם את היהודים?
זאב אלקין: כי אין מצב.
דוד רותם: אני רוצה לוודא שחברי הכנסת שנבחרים לוועדה למינוי דיינים, אני רוצה לוודא שהם יהודים כי זה לא תמיד כך.
זאב אלקין: לא עסקתי בחלק של הבחירה של הכנסת.
זאב אלקין: אני רק אוסיף ואומר אדוני היושב-ראש שבסך הכל החוק היום, בכל מה שקשור בבחירה לכנסת, דואג לייצוג מוגבר של העדה בוועדות הרלוונטיות.
זאב אלקין: למשל בקאדים דרוזים, הוא למעשה מאפשר את זה אך ורק לנציגי העדה, ולעומת זאת בקאדים מוסלמים הוא נותן שני מקומות מתוך שלושה, אם אינני טועה, לנציגי העדה.
זאב אלקין: למעשה החוק הזה בא בהתאם לרוח המחוקק ליצור דבר דומה עד כמה שאפשר בתוך ממשלה.
זאב אלקין: זאת אומרת, לאפשר לממשלה שבמידה ואין ייצוג של שר שמייצג את העדה, לתת לה דרך ייצוג של סגן השר.
קריאה: סגן שר בא על חשבון שר.
זאב אלקין: מכסת הממשלה.
זאב אלקין: זה לא על חשבון מכסת הכנסת אלא על חשבון מכסת הממשלה.
זאב אלקין: גם לא משנים יחסי הכוחות בין הממשלה לכנסת.
דוד רותם: ובתנאי שאין שר בן אותה עדה.
אמין קבלן: שלום.
אמין קבלן: אני מבית ג'אן, עוזר ראש המועצה הדתית הדרוזית העליונה בבית ג'אן.
אמין קבלן: אני מבקש מחברי הוועדה שייתנו לנו את הזכות כדי שאנחנו נבחר את הקאדים שלנו.
אמין קבלן: אנחנו לא נתערב לא בבחירת רבנים ולא בבחירה אצל אחינו המוסלמים, כל עדה היא זאת שתקבע את הרבנים שלה.
אמין קבלן: אני מבקש ממכם לתמוך בסגן השר או באחד הערבים שיתמנה לוועדת הקאדים.
שלמה מולה: אתם רוצים סגן שר או לא?
דוד רותם: הוא רוצה שיהיה סגן שר.
אמין קבלן: שיהיה ערבי.
דוד רותם: דרוזי.
אמין קבלן: שיהיה סגן שר.
דוד רותם: סגן שר, אבל דרוזי.
דוד רותם: רבותיי, אין הערות נוספות?
דוד רותם: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.
דוד רותם: גברתי, היועצת המשפטית, איפה אנחנו?
סיגל קוגוט: יש בפניכם נוסח שתיקן את כל ההערות של הוועדה מהישיבה הקודמת.
סיגל קוגוט: נותרו שתי שאלות מהישיבה הקודמת ועוד שתי תקנות שלא דנו בהן.
סיגל קוגוט: סוגייה אחת מהישיבה הקודמת קשורה לעיכוב תיק בעת שמוגשת התנגדות, והתיק מועבר להוצאה לפועל.
סיגל קוגוט: אמרת שנשקול את הדבר הזה מן הטעם שיש פה שני סעיפים.
סיגל קוגוט: סעיף אחד שקובע את השמונה חודשים, סעיף אחר, הסעיף שמדבר בהתנגדות או לביצוע שטר או להליך מקוצר שקובע במפורש שהוגשה התנגדות ללא כל שיקול דעת.
דוד רותם: אתם תבואו לבקש שאני אשנה את ההחלטה, אבל מכיוון שזה עיכוב ויש לי סעיף שקובע שזה יעוכב, אז זה יעוכב.
דוד רותם: התקופה הזאת של ההתנגדות לא תיכנס בשמונה חודשים.
דוד רותם: אבל אני מזהיר אתכם, וזה נרשם בפרוטוקול, ואני אנפנף לכם - אתם תבואו לבקש לשנות את זה.
דנילו דרמן: אנחנו מתנגדים כמובן.
דנילו דרמן: אנחנו רוצים שהתקופה הזאת כן תילקח בחשבון, מכיוון שהחוק קובע שמונה חודשים.
דוד רותם: כשיש סעיף שאומר, שהגשת התנגדות תתעכב, מה שבעצם אתה אומר, זה דבר נורא פשוט.
דוד רותם: אנחנו נהרוס את המסלול המהיר על ידי כך שבכל תיק נגיש התנגדות, זה יימשך יותר משמונה חודשים ונהרוס אותו בעצמנו.
דוד רותם: עזוב, הם יעשו אותו לבד.
דנילו דרמן: אני לא בא מהצד הזה, אדוני.
דנילו דרמן: הטענה שלי אומרת כך.
דנילו דרמן: בהגיון, בשטח, בפועל, כאשר מוגשת התנגדות, זוכה הולך לקחת עורך דין, זה מה שהיה קורה.
דנילו דרמן: בהתנגדות לא מופיעים לבד.
דנילו דרמן: הוגשה התנגדות, מתנהל דיון בבית המשפט, מגישים תצהירי - - -
דוד רותם: החייב לוקח עורך דין.
דנילו דרמן: החייב וגם הזוכה, שניהם צריכים להיות מיוצגים.
דנילו דרמן: מתנהל דיון שהוא בעצם מעין דיון הוכחות.
דנילו דרמן: יש תצהירים, יש חקירות, מה הטעם - - -
דוד רותם: ואז על ההליך הזה מקבלים הוצאות ושכר טרחה.
דנילו דרמן: הרי מה שיקרה בפועל, שעורך דין שמטפל בתהליך ההתנגדות ירצה להמשיך לטפל, וגם לזוכה יש עניין שימשיך לטפל בגבייה.
דנילו דרמן: הוא ייאלץ להחתים את הלקוח על טופס שאומר, אדוני, הכל טוב ויפה.
דנילו דרמן: אבל אני ארצה להמשיך לייצג אותך בהוצאה לפועל, אז נא תחתום לי עכשיו על טופס הודעה שאתה לא רוצה לחזור למסלול המקוצר.
דנילו דרמן: המסלול המקוצר נועד, כפי שאדוני אמר לא פעם, לטייס אוטומטי.
דוד רותם: מה שאמרת עד הרגע, נמחק מהפרוטוקול, כי הרי לא יעלה על הדעת שעורך דין שמכיר את החוק יחתים לקוח על משהו שהוא מנוגד לחוק.
דוד רותם: זה בטוח שלא יקרה.
דנילו דרמן: לא, הוא לא מנוגד לחוק.
דוד רותם: אבל יש פה טענה.
ענת ליברמן: אבל המסלול המקוצר הוא מסלול אופציונלי.
ענת ליברמן: היה ובמהלך ההתנגדות אותו חייב או אותו זוכה לטענת עורך דין דנילו, כבר לקח עו"ד, הוא יכול לבקש להעביר את זה למסלול הרגיל.
דנילו דרמן: זה מה שיקרה, לזה התכוונתי.
ענת ליברמן: אז זה לא פוגע בכלל שמשך ההתנגדות לא נספר במניין שמונת החודשים, אם הזוכה בוחר אז הוא יכול להביע את רצונו, ויעבור למסלול הרגיל.
דוד רותם: דנילו, מה שיקרה זה דבר מאוד פשוט, ולכן אמרתי הם יבואו לבקש לשנות את זה.
דוד רותם: ברגע שתוגש התנגדות, יבוא העו"ד של הזוכה ויגיד אני מבקש להעביר את זה למסלול המהיר, ובזה נגמר הסיפור.
דנילו דרמן: זה כנראה מה שיקרה.
דנילו דרמן: הערה קצרה, אני מנסה להזכיר לעצמנו, כמה חודשים נעדרתי מהדיונים, ובעצם אני הקפאתי איזשהו מצב לפני חצי שנה והגעתי היום.
דנילו דרמן: בעצם, אני מזכיר לעצמי כל הזמן את סיפור הטייס האוטומטי.
דנילו דרמן: המסלול המקוצר, הכוונה המקורית שלו, ואני זוכר אותה כי אני פטור מכל מה שהיה בינתיים.
דנילו דרמן: הכוונה היתה שזה הליך שמתנהל עם כמה שפחות נגיעות מהצדדים, זה המזל"ט - הוא טס.
דנילו דרמן: ומשתמש בכל האמצעים שקיימים ממילא במערכת על מנת לגבות את החוב בצורה יעילה ומהירה.
דוד רותם: בתקופה שאתה היית, לא היית כאן, אנחנו הצמדנו למזל"ט כמה טייסים.
דני ואקס: אנחנו עוסקים בתקנה 101(ה).
דני ואקס: אם אפשר למחוק את ה"ה" במסלול מקוצר במקום המקוצר, כי לאורך כל הדרך ההגדרה זה מסלול מקוצר זו רק הערה טכנית.
דני ואקס: מסלול מקוצר – האות ה' מיותרת.
דני ואקס: השאלה שלי לגבי הסייפא, הודעה על הגשת התנגדות תישלח לזוכה.
דני ואקס: ומה הלאה?
דני ואקס: הרי לא נאמר מאומה - - -
דוד רותם: מה שקורה זה כך - ברגע שהוגשה התנגדות, שולחים לו את הודעת ההתנגדות, זה עובר לבית משפט, יקבעו דיון בהתנגדות.
דני ואקס: הרעיון הוא שלא פקיד ההוצאה לפועל יטפל בהתנגדות, אבל זה לא נאמר.
דוד רותם: בחוק יש.
ענת ליברמן: אתה מפנה לסעיפים הרלבנטיים לגבי שטרות ולגבי תביעה על סכום קצוב.
ענת ליברמן: ברגע שהוגשה ההתנגדות, הזוכה יודע, אנחנו מייד קופצים לסעיפים הרלבנטיים שקבועים כבר בחוק בקשר להתנגדות.
דני ואקס: הוא מועבר לבית משפט.
דוד רותם: בוא נאמר כך, תשים לב, לא כתוב שההתנגדות תישלח.
דוד רותם: במסלול המהיר תצא הודעה, זה לא הדיון שהתנהל לפי החוק.
דוד רותם: פה זה לא הדיון שהתנהל לפי החוק.
דוד רותם: פה זה רק הודעה כדי שהוא יוכל ללכת לדנילו, ודנילו יגיש בקשה, רבותיי הוגשה התנגדות תעבירו לי את זה למסלול הרגיל, זו הודעה, זה לא ההתנגדות.
ענת ליברמן: אנחנו לא רצינו ליצור איזושהי כפילות, היות והעניין הזה של ההתנגדות גם בשטרות וגם בתביעת סכום קצוב כבר מוסדר בתקנות ובסעיפים אחרים.
ענת ליברמן: אין שום מקום לקבוע הסדר מקביל, כי ברגע שמוגשת התנגדות, בעצם חלים כל הכללים הרגילים שכבר קבועים ממילא, אין מקום להעתיק אותם פעם נוספת לתוך המסלול המקוצר.
ענת ליברמן: הפרקים האלה חלים, קבענו תחולה של הפרקים ושל התקנות הרלבנטיים.
ענת ליברמן: ברגע שמוגשת התנגדות, אנחנו מייד קופצים לסעיפים.
דוד רותם: יש סעיף מפורש בחוק.
דוד רותם: סעיף 181א1(ד)(2).
דוד רותם: הוגשה התנגדות, יעכב רשם ההוצאה לפועל את ביצוע הבקשה ויעביר את התביעה וההתנגדות לבית המשפט, לעניין הדיון בבית המשפט יראו את ההתנגדות כבקשת רשות להתגונן בסדר דין מקוצר לפי תקנות סדר הדין.
דוד רותם: פה אנחנו באים ואומרים דבר אחד.
דוד רותם: ההוצאה לפועל תודיע לך שהוגשה התנגדות, אחר כך מעבירים את התיק לבית משפט, וברגע זה השמונה חודשים נעצרים.
דני ואקס: לעניות דעתי, הזוכה יחשוב שזה טייס אוטומטי, ומישהו אחר יעשה את העבודה בשבילו, ויטפל גם בהתנגדות.
ענת הר אבן: תקנות 106 ו-109 אכן חלות.
ענת ליברמן: אפשר לקבוע שבהודעה - - -
דוד רותם: צריך להוסיף ההודעה על הגשת ההתנגדות.
דני ואקס: על הזוכה להגיב להתנגדות.
דוד רותם: צריך לכתוב שההודעה על הגשת ההתנגדות תסב את תשומת ליבו של הזוכה.
דנילו דרמן: שהתיק עובר למסלול רגיל.
דנילו דרמן: בזה הסתיים המסלול המקוצר.
ענת ליברמן: אני חושבת שזה לא כל כך נחוץ, כי ברגע שמוגשת התנגדות וזה עובר לבית המשפט, ברור שאנחנו כבר לא נמצאים במסגרת של המסלול המקוצר.
דוד רותם: את חושבת בראש של עו"ד, ואני את יודעת, יש לי בקשה במסלול האוטומטי, וחשבתי שזה מזל"ט, ונתברר לי שיש כמה משקולות.
ענת ליברמן: נוסיף להודעה.
יחזקאל סיבק: אני לוקח טיפה רברס, 101(א) התקנה, שהיא דיקלום של 20(ב) בשינוי, הוראת חוק והוראת תקנה שהן כמעט זהות, זה מתכון לדברים לא טובים אחר כך.
סיגל קוגוט: היה כאן איזשהו שינוי שמדבר על מה זה החוב הפסוק ליום הגשת הבקשה, זה התוספת.
יחזקאל סיבק: אז למה נדקלם חזרה את הוראת - - -
סיגל קוגוט: בסדר, אנחנו גם הערנו על זה, מאחר שחשבנו שעדיף שיכללו את הדלתא, ולא את הסעיף לרבות הדלתא.
סיגל קוגוט: מאחר שכל התקנות של חוק ההוצאה כבר כך נכתבו, אז אין טעם סעיף אחד רק לשנות.
יחזקאל סיבק: רק אעיר לעניין הזה.
יחזקאל סיבק: לא כל התקנות נכתבו כך.
יחזקאל סיבק: זה אולי מתקופת תיקון 24.
יחזקאל סיבק: למשל סעיף 81א רבתי, של ביצוע שטרות לא נכתב בצורה הזאת.
יחזקאל סיבק: יש סעיף אחד קצר, והתקנות מפרטות את ההוראות.
יחזקאל סיבק: זה לא אותה טכניקה, זה טכניקה שונה לגמרי.
דוד רותם: פה רציתי שהסכום של 10 אלפים שקל יהיה ביום הגשת הבקשה, ואת זה רציתי להדגיש.
יחזקאל סיבק: השאלה אם צריך בשביל זה לחזור על סעיף שלם.
ענת ליברמן: אין לנו התנגדות לשנות כאן את הנוסח למשהו כמו, ניתן להגיש בקשת ביצוע במסלול המקוצר עם החוב הפסוק ביום הגשת הבקשה - - -
סיגל קוגוט: זה הולך לכל אורך התקנות, רק להוסיף את הדלתה.
סיגל קוגוט: להגיד, לעניין סעיף זה וזה, הכוונה היא החוב הפסוק ביום הגשת הבקשה.
סיגל קוגוט: לעניין זה כך, ואז התקנות היו מתקצרות בתשעים אחוז.
ענת ליברמן: זה עניין של ניסוח, אני חושבת שגם ברגע שאנחנו מדברים על זה וכל הדברים האלה נרשמים לפרוטוקול, אז ברור שהתקנה הזאת לא מעלה ולא מורידה אלא לעניין הפרשנות מהו אותו חוב שניתן להגיש בהוצאה לפועל, והכוונה היא לחוב הפסוק, היינו הקרן הפרשי הצמדה וריבית עד לאותו יום.
יחזקאל סיבק: זה בדיוק הבסיס לויכוחים אחר כך והחלטות רשמים.
יחזקאל סיבק: זה מצטט את הדיון בוועדה בתאריך הזה, וזה מצטט בתאריך הזה.
ענת ליברמן: ומה שאמרנו בשבוע שעבר וגם לפני שבועיים.
יחזקאל סיבק: החוק צריך להיות ברור.
יחזקאל סיבק: לגבי 101(ה) לגבי הגשת התנגדות ותובענה לביצוע תביעה של 81א1(ד)(1), לי לא ברור מהקריאה הזאת, לאור ההוראות של 101ג, האם ההגשה של ההתנגדות היא ללשכת הגשה כמו שקובע תיקון 24 או שהוא ללשכת האם?
שלמה כהן: אין פה הבדל, אין פה שום שינוי.
דוד רותם: מה פירוש ללשכת האם?
יחזקאל סיבק: תיקון 24 תביעה בהוצל"פ יש לנתבע שתי אפשרויות הגשה.
יחזקאל סיבק: אחת, ללשכת הגשה, שיכולה להיות לא קשורה לחלוטין, ללשכת האם.
יחזקאל סיבק: השנייה ללשכת האם עצמה.
דנילו דרמן: - - -בעלת הסמכות המקומית.
דוד רותם: סליחה, הוא יגיש את ההתנגדות לאחת הלשכות האלה, ואז זו הבעיה שלהם לטפל בזה.
ענת ליברמן: אותו הדבר, אין שינוי בעניין הזה.
ענת ליברמן: אתה אומר הוגשה התנגדות כקבוע בסעיפים, ואז אתה בעצם מופנה לסעיפים האלה.
יחזקאל סיבק: אבל 81א(ד)(1) מתייחס לרכיב אחד בתוך התהליך, אין פה סעיף שאומר יחולו כל התקנות האלה.
ענת ליברמן: אנחנו החלנו את כל התקנות האלה במסגרת סעיף 101ג.
ענת ליברמן: אמרנו שכל התקנות, וגם כל הפרקים, זה קבוע עוד בחוק הרלבנטיים חלים, לכן ממילא כל מה שכתוב באותו פרק של הגשת התנגדות על תביעה על סכום קצוב, גם בפרק וגם בתקנות חל.
יחזקאל סיבק: אבל החלת את זה.
יחזקאל סיבק: תקנות אלה מוגדרות בסעיף 1 בהוראת השעה, זה התקנות של הוראת השעה, זה לא התקנות - - - מה זה תקנות אלה?
יחזקאל סיבק: תקופת תוקפן של תקנות אלה.
יחזקאל סיבק: כלומר, את לומדת מזה.
ענת ליברמן: כי התקנות האלה הן תקנות של המסלול המקוצר.
ענת ליברמן: המסלול המקוצר תקף רק למשך שנתיים, מסלול הקבוע בהוראת שעה.
ענת ליברמן: אבל במשך כל הזמן שהוראת שעה הזו חלה, שהסעיפים האלה חלים, חלים על המסלול המקוצר גם התקנות האלה.
יחזקאל סיבק: תקראי את 101ג.
יחזקאל סיבק: שם רצית שהכוונה תהיה שיחולו כל התקנות בכלל, למעט משהו מסויים.
יחזקאל סיבק: אבל כתבת, הוראות תקנות אלה.
יחזקאל סיבק: תקנות אלה מוגדרות בסעיף 1 להוראת השעה, התקנות.
יחזקאל סיבק: וכתוב, בתקופת תוקפן של תקנות אלה.
יחזקאל סיבק: כלומר, תקנות אלה בהגדרה שלהם לפי התיקון זה התקנות של הוראת השעה.
ענת הר אבן: אתה מעלה עניין של נוסח חוק, וזה עבר מחלקת נוסח חוק, והכוונה להחלת כל התקנות לתקנות ההוצאה לפועל.
ענת ליברמן: לצורך העניין, הויכוח פה הוא עניין ניסוחי.
ענת ליברמן: אין שום מניעה, אני רק חושבת שזה לא יפה לכתוב במקום ב-101ג הוראות תקנות אלה, הוראות תקנות ההוצאה לפועל, אבל זה מגוחך כי זה בתוך תקנות ההוצאה לפועל.
יחזקאל סיבק: אבל את כותבת פה הגדרה, אנחנו מדברים משפטית, מהן התקנות האלה.
יחזקאל סיבק: זה כמו חוזה, זה כמו שתגידי בחוזה זה בכלל לא משנה הגדרה שהגדרתי בסעיף ההגדרות.
ענת ליברמן: אתה טועה, אתה מפנה אותי ל-101א שכתבנו בתקנות אלה.
יחזקאל סיבק: כן, בתקופת תוקפן של תקנות אלה, תקנות אלה זה תקנות הוראת השעה.
יחזקאל סיבק: כלומר, ב-101ג את קוראת את זה כאילו הוראות תקנות הוראת השעה למעט הוראות פרקים ב1דוז, זה לא מה שהתכוונת.
ענת הר אבן: אנחנו מוכנים להעלות את זה בפני נוסח חוק ומה שינחו אותנו נעשה.
ענת ליברמן: בסדר, נבדוק את זה.
דוד רותם: אין פה ויכוח עקרוני, יש פה ויכוח של נסח החוק.
דוד רותם: נסח החוק יתקן את זה ויפתור את העניין.
דוד רותם: סעיף 101ו.
סיגל קוגוט: סעיף ו – האצלת סמכויות.
סיגל קוגוט: יש בפניכם טבלה של סוגי הסמכויות אל מול סוגי התפקידים על מנת להחליט באיזה סוגי סמכויות הרשם מאציל סמכויות לאלה בעלי תפקידים.
סיגל קוגוט: יש כאן סמכויות שבמפגיע הן לא דורשות הרבה שיקול דעת, כמו הפסקת תהליך במסלול המקוצר שזה עמדת הזוכה בלבד, או החלטה האם יש תועלת מעשית בהמשך המסלול המקוצר.
סיגל קוגוט: אלה החלטות שדורשות יותר שיקול דעת מעשי, מאשר משפטי מקצועי.
סיגל קוגוט: לעומת זאת, הנושא של עיקולים ופריסת תשלומים, היה נראה לנו שזה דורש יותר שיקול דעת מקצועי, ורצינו לשמוע הסברים על בעלי התפקידים.
סיגל קוגוט: כתבתי לכם בטבלה בעלי התפקידים לפי סעיף 4(א) על מנת שתראו לאלה בעלי תפקידים מבקשים להאציל את הסמכויות.
סיגל קוגוט: בינתיים גם קיבלנו תגובה של לשכת ההוצאה לפועל, שכבר יש צו דומה, ישן, משנת תשס"א, לגבי סעיף 8 שגם שם עיקול שלי היה נראה על פני הדברים שמצריך איזשהו שיקול דעת מעבר לשיקול דעת פקידותי, נעשה שם כדבר שבשיגרה לפי הצו ההוא, זה צו ההוצאה לפועל, הליכים שיינקטו על ידי הלשכה, לבקשת הזוכה בלבד, ויש גם עיקול מטלטלין, ועיקולי צד שלישי, ועיקול ברישום של כלי רכב.
סיגל קוגוט: כלומר, בהליכי הוצל"פ רגילים, אם הבנתי נכון, ועל זה צריך לקבל הסבר, נעשות פעולות כאלה לבקשת הזוכה על ידי פקידים.
סיגל קוגוט: כאן צריך לשקול שמא האצלת הסמכויות - -
דוד מדיוני: - -לשביעות רצונם של עורכי הדין.
דנילו דרמן: אלה פעולות רישומיות.
דנילו דרמן: מדובר בעיקול ורישום.
ענת ליברמן: לא, עיקול בחוק ההוצאה לפועל כולל גם את המימוש, אין הפרדה.
דנילו דרמן: מה שהגברת סיגל התכוונה, ומה שאריה אומר שזה נכון, אלה פעולות שהן נטולות שיקול דעת מקצועי משפטי, הם פעולות רישומיות.
דנילו דרמן: בזה, הרבה מאוד פעמים לשכות ההוצאה לפועל, לקחו על עצמם תפקידים שעוזרים לכל המערכת, ואין לנו ויכוח על זה.
דנילו דרמן: הויכוח קיים לגבי הסיכון שהחלטות שצריך להפעיל בהן שיקול דעת שיפוטי מקצועי, לא תגענה לפקידות.
דוד רותם: זה עיקול כספים.
דנילו דרמן: ויכוחים על זכויות קדימה.
דנילו דרמן: נושאים שבהם צריך להפעיל שיקול דעת משפטי.
דנילו דרמן: זה לא פקיד.
אריה כהן: צודק פה דנילו בנושא של העיקולים.
אריה כהן: העיקולים הם עיקולים ברישום.
אריה כהן: אם אנחנו מדברים על עיקול צד ג', רוב העיקולים נעשים על פי סעיף 45 לחוק, הסעיף 45 לחוק הוא אך ורק עיקול ברישום בלבד, סליחה 44 לחוק סליחה.
אריה כהן: סעיף 45 לחוק - - -
דוד רותם: אתה יודע, עיקול ברישום אחרי ארבעה ימים באים ולוקחים את הדברים.
אריה כהן: לגבי נושא של בנקים, והכוונה כרגע לנושא של חברות ביטוח.
סיגל קוגוט: ומה זה עיקול מטלטלין בכתובת החייב בצו?
דנילו דרמן: זה רישום.
אריה כהן: הדבר השני, שהוא סעיף 45 שבו יש נושא של מימוש.
אריה כהן: המימוש הוא אך ורק לנושא של עובר ושוב בלבד, מה שנקרא כסף נזיל.
אריה כהן: שאר הכספים, שאר הדברים כולל קדימויות, כולל כל הבקשות שנדרש לצורך מימוש, ולהחליט האם לשבור קופת גמל, אך ורק זו החלטה של ראש ההוצאה לפועל במימוש.
אריה כהן: נושא של העיקול של מטלטלין, למעשה יש שני דברים.
אריה כהן: יש הליך מקדים שהוא עיקול שהיום עושים אותו כעיקול ברישום, שהעיקול ברישום הוא למעשה הליך שהוא הפיך, הוא כמו נאמן על הציוד, אבל למעשה אין פה שום נגיעה.
אריה כהן: הוצאת מעוקלים כן דורש נושא של הרשם.
אריה כהן: עיקול רכב, אותו הדין.
אריה כהן: אנחנו עושים את זה או על פי תעודת זהות, או על פי מספר רכב, אנחנו עושים את זה עיקול ברישום, תפיסת הרכב - -
דוד רותם: מי זה מנהל לשכת ההוצאה לפועל?
אריה כהן: לכל לשכה שהוא הסמכות למעשה המינהלתית, הסמכות בלשכת ההוצאה לפועל, שיש לו גם סמכויות במסגרת החוק, חלק מהסמכויות שהמחוקק נתן לו.
דוד רותם: ושהוא לא חייב להיות, לא משפטן ולא עורך דין ולא שום דבר.
דוד רותם: ברור שאי אפשר לתת לו שיקול דעת מקצועי.
אריה כהן: אפשר לתת לו, בסעיף 4 לחוק יש את האפשרות ששר המשפטים יכול לבוא ולתת למנהל לשכת ההוצאה לפועל, למעט 4 מקרים שבהם הם באמת סמכותיות שיפוטיות טהורות שמוגדרות שם בסעיף, ולמעט כל שאר הדברים האלה, יש אפשרות להעניק לו את כל הסמכויות.
דוד רותם: ולכן עכשיו כשאנחנו דנים פה בואו נראה.
דוד רותם: עיקול כספים וזכויות החייב לקבלת כספים הנמצאים בידי צד שלישי, אין שום ספק שזה מצריך שיקול דעת.
ענת ליברמן: אבל אדוני, הדבר הזה קבוע בצו לפי סעיף 8.
ענת ליברמן: צו לפי סעיף 8 לא מיוחד למסלול הרגיל, והוא לא מוחרג לגבי המסלול המקוצר.
ענת ליברמן: לכן, ממילא אם זה לא יאושר דרך הסעיף הזה של האצלת הסמכויות שקבועה בפרק של המסלול המקוצר, חל סעיף 8, כך שזה לא מעלה ולא מוריד.
דוד רותם: הצו נכון למה?
דוד רותם: זה יחול ממילא אוטומטית, תורידו את התקנה כבר, כי אני לא אאשר אותה.
דוד רותם: אני לא אסכים לתת לאף אחד שיקול דעת כשהוא מקצועי ולהגיד בגלל שכתוב.
דוד רותם: אם כתוב אתם לא צריכים את זה, תורידו אותה.
רפי רוס: באיזשהו מקום צריך רק לזכור.
רפי רוס: צריך להשוות בין צווי העיקול.
דוד רותם: רבותיי היקרים, מכיוון שלא צריך שאני אחליט בעניין, למה לכם להתווכח איתי ושאני אגרום לכם עוגמת נפש?
דוד רותם: אתם לא צריכים את זה - תמחקו את התקנה הזאת.
דנילו דרמן: הנושא של האצלת סמכויות היה צריך להיות 101ז.
אריה כהן: הוועדה פה ישבה, והציגו לפני הוועדה, לפני שהיה הצו הזה של התיקון לפי סעיף 8.
אריה כהן: מה שקרה, הציגו שיש 40 מליון עיקולים בשנה.
אריה כהן: ברור היה ש-40 מליון עיקולים בשנה, אני לא יודע מי שיוכל לתת פה שיקול דעת.
אריה כהן: היה ברור שהעיקולים האלה זה נזק שהוא לא נזק בלתי הפיך, ולכן הוועדה פה הסכימה, יש פרוטוקולים של הוועדה בדיונים כאן, שהסכימה להפוך את זה, משהו לפני כשנתיים.
דוד רותם: אתה יודע, אני לא ישבתי פה.
אריה כהן: אבל עזרת לנו מפה.
דוד רותם: אבל היה לי בעל הבית.
דוד רותם: אני אומר כבר.
דוד רותם: רבותיי, אתם לא צריכים את ההחלטה שלי לגבי העניין של עיקול.
דוד רותם: זה ממילא יחול.
ענת ליברמן: מה שעכשיו דיברנו זה בעצם 101ז אמור להיות.
סיגל קוגוט: צריכים לעבור אחת אחת ולראות מה אין לכם בצו, אם כך.
סיגל קוגוט: אתם התכוונתם לעיקול מהסוג של העיקולים שיש בצו, או שיש עוד עיקולים, כי בצו מדובר על עיקולים - -
ענת הר אבן: כעיקרון, רשם יכול להאציל את סמכותו מכוח החוק, כי סעיף האצלה נמצא בסעיף 20ה(ד) לחוק.
ענת הר אבן: אנחנו באנו רק להשלים, כמו שהרשם יכול להאציל את כל הסמכויות שיש לו לפי פרק א(1) לחוק, להשלים שהוא יוכל להאציל את הסמכויות לפי התקנות האלה.