GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
סיגל קוגוט: להפך, הוא סותר את התקנה שלכם, הוא אומר שהחוק מסדיר מתי אי אפשר לנקוט בהליך, ועכשיו הוספתם עוד עילה.
סיגל קוגוט: שאם נגד אחד, גם האחרים יסגרו את ההליך הזה, שזו עילה נוספת שלא קיימת בחוק.
ענת ליברמן: אנחנו יכולים לפצל.
דוד רותם: היא לא קיימת בחוק.
דוד רותם: פעמיים אתם בורחים מלשון החוק.
דוד רותם: פעם אחת כאשר אתם אומרים שגם בסעיף 20ב(ג) אני לא אוכל לפתוח את התיק- - -
ענת ליברמן: נפצל את הסעיף.
דוד רותם: שנית, סעיף 20ב(ב) וסעיף 20ב(ג) מדברים על החייב, לא על אחד מן החייבים.
דוד רותם: אי אפשר לומר שאני איענש בגלל העובדה שיש מישהו אחר בתיק.
ענת ליברמן: התיק כולו מועבר, אדוני.
דוד רותם: אני לא מסכים שתעבירו לי את התיק.
דוד רותם: נגד החייב הזה תעבירו את התיק, נגד יתר החייבים תנהלו את התיק.
ענת ליברמן: לא כתוב שיועבר התיק כנגד אותו חייב למסלול הרגיל.
ליאור שפירא: זה מה שהיה ב-101ט שמחקתם.
ענת ליברמן: אמרתי שנפצל את התקנה.
דוד רותם: תראי מה כתוב ב-20ב(ב), "על אף האמור בסעיף קטן (א), לא ניתן לבצע חיוב במסלול מקוצר עם נתן לגבי החייב- - -".
ענת ליברמן: זה מה שאני אומרת, אדוני.
ענת ליברמן: נפצל את התקנה הזאת ונאמר שמצד אחד אם נגד החייב או אחד מהחייבים ניתן צו איחוד, לא ניתן לפתוח את התיק, ואז- - -
דוד רותם: זה לא מה שכתוב בחוק.
דוד רותם: החוק מדבר נגד החייב.
דוד רותם: זה או החייב או החייבים.
דוד רותם: זה צריך להיות כולם, לא אחד.
דוד רותם: החוק לא אמר שאם יש חייב אחד מתוך חמישה אי אפשר לפתוח את כל התיק.
ענת ליברמן: אתה יכול לפתוח רק נגד החייבים שהם לא בהסתייגויות.
דוד רותם: הוא אומר, נגד החייב הזה לא תוכל לפתוח.
דוד רותם: בסעיף 20ב(ג) אותו דבר.
דוד רותם: אתם מביאים לכך מה שהם לא רוצים, אבל אני אתן לכם.
דוד רותם: המשמעות היא שיהיה תיק אחד במסלול המהיר, והשני תעבירו למסלול הרגיל.
אריה כהן: יש פה כמה בעיות.
אריה כהן: בעיה ראשונה, קודם כול, שאנחנו מעלים שני תיקים עם שתי אגרות.
אריה כהן: על חוב אחד אנחנו מנהלים שני תיקים.
אריה כהן: אדם בתיק הגיש התנגדות, ולכן אם הגישו התנגדות בתיק ההוא, אני לא יכול להמשיך, כי יכול להיות שההתנגדות תתקבל, אין לי בכלל עילה להמשיך כנגד החייב הזה.
דוד רותם: אני לא מוטרד בכלל.
דוד רותם: אני מבקש שתבדקו לי בבתי המשפט כמה זמן לוקח לשמוע התנגדות.
אריה כהן: הרבה מאוד זמן.
דוד רותם: יוצא מן הכלל, ואחרי שמונה חודשים ממילא התיק שלי נסגר, כך שאפשר ישר לשלוח אותי.
ענת ליברמן: ביקשנו- - -
דוד רותם: ביקשתם?
דוד רותם: יכול להיות שביקשתם, אבל אתם מבינים את הבעייתיות, כי זה לא מה שהחוק אומר.
דוד רותם: חבר'ה, אני מוכן לתקן את החוק, אבל אי אפשר בדרך של תקנות לתקן את החוק.
ענת הר אבן: על זה הייעוץ המשפטי כבר הסכים.
דוד רותם: היועצת המשפטית, אולי היא תסכים?
ענת הר אבן: על זה כבר דיברנו עם הייעוץ המשפטי, ונתנו פתרון דרך הסמכות שקבועה בסעיף 20י' לחוק, והסמכות של שר המשפטים- - -
דוד רותם: זה תגמרו.
דוד רותם: אולי תגמרו עם היועצת המשפטית, לא אתי.
אריה כהן: האפשרות היא שהזוכה מבקש במהלך פתיחת התיק, הוא אומר: רבותי, יש לי פה שני תיקים, לחייבים האחרים יש איחוד תיקים, אני לא רוצה לפתוח נגדם, אני פותח אך ורק נגד האחד הזה, והוא לא פותח נגד האחרים.
אריה כהן: אם הוא בא ומגיש לי בקשה כנגד אחד מהחייבים, מבחינתי- - -
דוד רותם: אז הוא עובר לדלפק השני ופותח נגד האחרים.
דוד רותם: אל תגיד לי "לא".
ענת ליברמן: הוא יכול, אבל בפרקטיקה הוא לא יעשה את זה, כי הוא לא ישלם אגרות כפולות.
דוד רותם: זה רק תלוי בגובה החוב ומיהם החייבים האחרים.
ענת ליברמן: הוא לא יפתח שני תיקים, זה לא כדאי לו.
אריה כהן: בעיקרון, הוא יכול.
אריה כהן: יש גם תקנה 28א', שהתקנה מתייחסת גם לזה שאנחנו באים ולא רוצים שיפתחו בגלל הנושא של שכר טרחה ולהעמיס עוד כל מיני הוצאות נוספות על החייב.
אריה כהן: אין לנו מטרה כזאת.
ליאור שפירא: שכר טרחה זה לא להעמיס.
ענת ליברמן: תלוי למי.
אריה כהן: לא רק שכר טרחה, כל ההוצאות הנלוות, ושיפעלו פה בכמה הליכים ובשני מישורים.
אריה כהן: גם בתיק ההוא יבצעו הליכים - גם אני אעשה תפיסת רכב, גם הוא יעשה תפיסת רכב.
אריה כהן: יעמיסו את החוב הזה, והמטרה שלנו שהחוב יהיה כמה שיותר ריאלי וכמה שיותר מצומצם.
אריה כהן: בשיטתך, אין שום בעיה אם הוא רוצה לבוא ולפתוח תיק אצלנו כנגד החייב הזה בלבד.
אריה כהן: ירצה אחר כך לפתוח תיקים אחרים ולשלם שוב אגרה ולפעול שם, אנחנו חושבים שזה לא נכון, זה גם לא מידתי כלפי החייב, אנחנו לא חושבים שצריך להעמיס עליו הוצאות מיותרות ואת כל הדברים מסביב לזה.
דוד רותם: קודם כול, לא ביקשתי מהחייב להפוך להיות מוגבל באמצעים.
דוד רותם: זה שאני מעמיס עליו זה שיקול שלי.
דוד רותם: דבר נוסף, אני לא מבין למה הוא צריך לשלם אגרה נוספת?
דוד רותם: הרי אמרנו שכאשר מעבירים תיק מהמסלול המהיר למסלול הרגיל אין תוספת אגרה.
אריה כהן: אלה שני תיקים שונים.
אריה כהן: פה מדובר על כך שלקחתי תיק אחד וכרגע את התיק הזה העברתי.
דוד רותם: רבותי היקרים, הגשתי תיק נגד שמונה חייבים, אף אחד מהם לא מוגבל באמצעים, הם כולם נהדרים, עברו חודשיים, הם קיבלו את ההתראה, כולם מגישים טענת פרעתי, זה הולך לבית-משפט.
אריה כהן: - - -
דוד רותם: עזוב רגע, אין תקנות.
אריה כהן: פרעתי זה אצלנו, טענת פרעתי זה בהוצאה לפועל, ההתנגדות הולכת לבית משפט.
דוד רותם: הוא מגיש התנגדות, הולך לבית משפט.
דוד רותם: עוברים ממילא כבר שמונה חודשים.
ליאור שפירא: היית צריך להגיד שרק שבעה עשו את זה, אחד לא הגיש התנגדות.
ליאור שפירא: עכשיו תמשיך את הדוגמה.
אריה כהן: לא משנה, עוברים שמונה חודשים.
דוד רותם: שבעה הגישו, אחד לא הגיש.
דוד רותם: לבית המשפט לקח יותר משמונה חודשים לפסוק.
דוד רותם: מה קורה עם התיק?
אריה כהן: התיק עדיין מבחינת ההתנגדות, ברגע שפסק בית המשפט והוא חוזר חזרה למסלול- - -
דוד רותם: תשכח מזה.
דוד רותם: אני מסכים שכך זה צריך להיות, אבל זה לא יכול להיות, כי החוק אומר אחרת.
ליאור שפירא: הם ביקשו בתקנות- - -
דוד רותם: עזוב לרגע את התקנות.
ענת ליברמן: החוק בקשר להתנגדות לא אומר.
ענת ליברמן: להפך, הרציונל הוא כזה שצריך להקפיא, מתוך ידיעה שהתנגדות לא לוקחת יומיים לדיון.
דוד רותם: אני לא מדבר עכשיו על הסעיף הזה, אל תרוצו לשם.
דוד רותם: אני מדבר על כך ששבעה יצאו מהמשחק, כי הם תקועים בבית משפט.
דוד רותם: מה קורה עם האחד?
דוד רותם: האם אתה ממשיך לנהל את התיק או שהוא מוקפא?
אריה כהן: אני ממשיך לנהל את התיק.
ענת ליברמן: זה בדיוק מה שביקשנו שלא.
אריה כהן: הוא מדבר על ההתנגדות.
ענת ליברמן: הוא דיבר על פרעתי.
אריה כהן: הוא דיבר על התנגדות, לא על פרעתי.
אריה כהן: טענת פרעתי יוצאת.
ענת ליברמן: אם זה התנגדות, זה צריך להיות כמו- - -
דוד רותם: לא ביקשתם את זה אפילו בתקנות שלכם.
ליאור שפירא: עכשיו הם ביקשו.
ענת ליברמן: ביקשנו שבהתנגדות יעוכבו ההליכים, ויש היגיון בזה שמדובר במספר- - -
דוד רותם: כנגד מי שמתנגד.
ליאור שפירא: האחד תמיד נשאר בודד.
אריה כהן: למען הסר ספק.
אריה כהן: כשאנחנו מדברים על התנגדות, התנגדות היא התנגדות לכל המהות של החוק.
אריה כהן: ולכן, מכיוון שיש פה התנגדות לכל מהות החוק, מכאן ההתנגדות הזאת גם צריכה להיות למעשה עד שאין גמר דיון בנושא הזה- - -
דוד רותם: נגיד שהתקבלה התנגדות של כל השבעה, אני לא התנגדתי.
דוד רותם: פסק הדין שלהם חל גם עלי?
דוד רותם: לא התנגדת, אדוני, תואיל לשלם.
דוד רותם: האחרים צדקו, אתה הפסדת, תשלם.
דוד רותם: ולכן לא צריך להקפיא את התיק נגדי, צריך להמשיך לנהל אותו.
דוד רותם: ואין פה עניין שזה לא שוויוני.
דוד רותם: רבותי היקרים, מי שחייב כסף, צריך לשלם.
דוד רותם: אם אני מוגבל באמצעים והחמישה האחרים לא, אין סיבה שהנושה "יאכל אותה".
ליאור שפירא: אגב, התקנה שמשרד המשפטים מפנה אליה היא 101ו'.
ליאור שפירא: מה יקרה במצב שהשבעה יגידו התנגדות, יעברו תשעה חודשים, מה קרה לאותו אחד שהמשיכו את ההליכים, לא הצליחו לעשות גבייה במשך שמונה חודשים?
ליאור שפירא: ספציפית, נגדו התיק נסגר?
סיגל קוגוט: נגדו כן יגבו.
דוד רותם: צודק ליאור שפירא.
דוד רותם: שבעה הגישו התנגדות ועברו תשעה חודשים, בינתיים המשכתם לפעול נגד האחד, לא הצלחתם לגבות שום דבר.
דוד רותם: עברו שמונה חודשים, התיק נגדו נסגר או שהוא נשאר חי??
ענת הר אבן: הוא הולך להליך הרגיל.
דוד רותם: גילינו סוד, אפשר לפצל תיקים.
דוד רותם: עלא כיפאק, זה מה שאני רוצה.
דוד רותם: גילינו סוד.
ליאור שפירא: אופרטיבית, נראה לי שיש לכם בעיה.
ליאור שפירא: אם תשמעו את הצעתי, ברגע שיש התנגדות כל התיק עובר למסלול הרגיל.
ענת ליברמן: זה לא קבוע בחוק.
דוד רותם: אני לא רוצה את זה, זה לא כתוב בחוק.
ענת ליברמן: יכול להיות שזה מחזק את התחושה שכאשר סיטואציה מסוימת חלה על אחד מהחייבים, צריך להחיל אותה על כולם, גם במקרה של התנגדות.
דוד רותם: אני מודה בחוב, לא התנגדתי.
ליאור שפירא: בינתיים אותו אחד שאתם לא פועלים נגדו יבריח את הנכסים שלו.
ענת ליברמן: הוא יעבור למסלול הרגיל.
דוד רותם: למה שזה יעבור?
דוד רותם: אתם תלמדו אותי לעשות דבר נורא פשוט.
דוד רותם: אני אקרא לנושה ואגיד לו: אדוני, לך תפתח שמונה תיקים במסלול המהיר, ארבעה ייתקעו לך כי הם יהיו מוגבלים וכן הלאה, ונגד ארבעה ימשיכו לנהל.
ליאור שפירא: אז ההוצאות והאגרות יגדלו, שלא לדבר על שכר טרחה, שאין.
ליאור שפירא: אדוני אמר בתחילת הישיבה, אם יורשה לי, שהמסלול המקוצר זה עניין טכני שצריך לרוץ מהר.
ליאור שפירא: לדעתי, ברגע שמשהו קורה שהוא לא טכני, התיק צריך לצאת מהמסלול המקוצר.
דוד רותם: אני מסכים איתך, אבל תלוי נגד איזה חייבים.
ליאור שפירא: כל החייבים, כי הם לא קיבלו את כרטיס הכניסה כתוצאה מכך וכך.
דוד רותם: השאלה, מי יהיו בעלי כרטיס הכניסה, האם החייב הוא בעל כרטיס הכניסה או הנושה הוא בעל כרטיס הכניסה.
דוד רותם: אני חושב שהנושה הוא בעל כרטיס הכניסה.
דוד רותם: ברגע שהנושה אומר: פסק דין פחות מ-10,000 שקלים, ואני לא רוצה עורך-דין ואני רוצה מהר, הוא קיבל את כרטיס הכניסה, הוא נכנס.
דוד רותם: הרי אין שום בעיה לפצל תיקים, הבעיה הגדולה היא בעיות טכניות שלהם.
ליאור שפירא: תיאורטית, בשני תיקים יופיעו שבעת החייבים, הם יופיעו בתיק במסלול הרגיל והשבעה חייבים עדיין יופיעו בתיק במסלול המקוצר.
דוד רותם: במסלול המקוצר, תהיה ליד זה כוכבית שאי אפשר לפעול נגדם.
דוד רותם: אתה אומר לי שזו בעיה טכנית, אפשר לפתור את הבעיה הטכנית.
ליאור שפירא: גם היום, כשאין המסלול המקוצר, כשרוצים להוציא חייב אחד מהתיק, אין אפשרות לסגור את התיק כלפיו.
אריה כהן: מקפיאים אותו.
דוד רותם: אתם מדברים אתי כאילו אנחנו חיים במאה הקודמת.
דוד רותם: אני עדיין אומנם זוכר תיקים בהוצאה לפועל וגם ברשם החברות, שזה היה מלא ניירת, אני לא יודע איך זה נראה בהוצאה לפועל היום- - -
אריה כהן: היום זה אלקטרוני.
דוד רותם: אני לא מבין מה זה מחשבים, אני רואה מחשב, אני בורח.
דוד רותם: איש בא, הגעתי אתו להסדר, הוא שילם את חלקו, אני רוצה לסגור נגדו את התיק.
ליאור שפירא: אי אפשר.
דוד רותם: מה זה אי אפשר?
ליאור שפירא: אי אפשר היום בהוצאה לפועל לסגור את התיק נגד אחד החייבים.
דוד מדיוני: אפשר לבטל חייב.
דוד רותם: ליאור שפירא, אני מתפלא עליכם שעוד לא הגשתם על זה בג"ץ.
ענת הר אבן: זה שאתה רואה את השם שלו במערכת, זה נכון.
ליאור שפירא: זו לא המצאה שלי, זו המצאה שלכם.
ליאור שפירא: ההליכים נגדו בוטלו, והוא בעיכוב הליכים, אבל התיק נגדו לא נסגר.
ליאור שפירא: יותר מזה, כשיש בעלי תפקיד שרוצים להוציא, לפי סעיף 5 לחוק ההוצאה לפועל, אישור שאין נגדם תיקים מההוצאה לפועל, כשאדם מסדיר את התיק אם הוא היה עם עוד חייב, אתם עושים לו בעיות לקבל את האישור שאין לו תיקים להוצאה לפועל.
ליאור שפירא: אגב, זה נכון לגבי שוטרים, זה נכון לגבי כל בעל תפקיד כזה.
ליאור שפירא: זה כרגע איך שהמנגנון פועל.
ליאור שפירא: אני מניח שבתוכנה החדשה שתפתחו תפתרו את הבעיה זאת, אבל יש כרגע בעיה.
אריה כהן: קודם כול א ני אחזור למקרה שאתו התחלנו.
אריה כהן: צודק כבוד היושב-ראש.
דוד רותם: מי?
דוד רותם: אתה מבין, אני ממנה שופטים, אני עוד לא שופט.
אריה כהן: אמרתי "כבוד היושב-ראש", לא אמרתי שופט.
דוד רותם: עזוב אותי עם הכבוד, אין כבוד.
אריה כהן: אם נסתכל על המספרים, נראה כמה מקרים יש לנו, ראשית, שהגישו התנגדויות, ושנית, שבתוך התיקים האלה יש שבעה חייבים שהגישו התנגדויות, ושמתוכם רק אחד לא הגיש.
אריה כהן: אנחנו מדברים על מספר זניח יחסית לעכשיו, ואנחנו נצטרך, גם אם יש לנו בעיה טכנית, לפתור את הנושא הזה.
אריה כהן: במקרה שהעלה ליאור שפירא, במקרה שיש חייב, אפשר לבטל חייב, וברגע שמוציאים, הוא לא מופיע ברשימת התיקים, והחייב הזה מוקפא ומבוטל.
אריה כהן: יש המציאות הזאת, כל זאת בהנחה שראש ההוצאה לפועל אישר לבטל את החייב, וזה ניתן.
אריה כהן: מה שכן, נשארים פרטים שלו, מכיוון שאלה היו פרטים, אבל אין שום דבר כנגדו, התיק מבחינתו סגור.
ליאור שפירא: ברגע שאולי המוסדות הבנקאיים יפעלו במסלול המקוצר, תגלה שיש הרבה התנגדויות על חייב אחד או שניים, ועל זה יעיד עורך-הדין דני וקס.
ליאור שפירא: זה דבר ראשון.
ליאור שפירא: דבר שני, גם כשאתה רוצה להיות ערב לצו עיכוב יציאה מהארץ, מכניסים אותך בתור חייב בתיק ההוצאה לפועל, אז החייב חזר כבר, גם אז הפרטים שלך עדיין נמצאים בתיק ולא מוכנים להוציא אותך.
אריה כהן: אתה צריך לבוא, לבדוק ולבטל.
ליאור שפירא: גם אחרי שבדקת, אתה לא יכול להוציא את השם.
דוד מדיוני: אני מתנגד לכל השיטה של הדלת המסתובבת.
דוד מדיוני: אם זה היה תלוי בי, אני בכלל לא חושב שצריך לתת אישור לחייבים להביא ערבים במקומם, והם ילכו לחגוג בחוץ-לארץ, והזוכה נשאר בלי כסף.
דוד מדיוני: אבל אני מחויב להחלטות של רשמים.
דוד רותם: אני לא מבין, אתם רוצים לבנות עולם אידיאלי?
ליאור שפירא: לנסות.
דוד מדיוני: אל תאלצו אותנו בכל דיון להגיד לכם שוב שקיבלנו מערכת מאוד בעייתית.
דוד מדיוני: מערכת המחשוב מאוד ישנה, אנחנו פועלים עכשיו- - -
אברהם מיכאלי: בשבוע הבא יש דיון בוועדת המדע, נדון במערכת שלכם.
דוד מדיוני: עכשיו אנחנו מקימים מערכת חדשה, זה ייקח זמן.
דוד מדיוני: יש דברים שאנחנו לא מסוגלים לעשות.
דוד רותם: על מה יש דיון בוועדת המדע?
אברהם מיכאלי: על מערכת מרכב"ה.
דוד רותם: אם תלכו בשבוע הבא לוועדת המדע, אני מבטיח לכם שבתוך שבע דקות אתם יוצאים משם עם חוק, ובתוך שלושה חודשים המערכת מוחלפת, וגם יהיו שני מאגרים, וגם הביומטרי ישימו שם...
ענת הר אבן: זה דיון שקשור אלינו?
אברהם מיכאלי: הדיון קשור לכל המערכות הממשלתיות.
סיגל קוגוט: מאחר שזו העמדה.
סיגל קוגוט: האם אתם צריכים את התקנה?
סיגל קוגוט: כרגע אין בה חידוש.
ענת ליברמן: אין בה חידוש.
סיגל קוגוט: נמחק אותה.
ענת הר אבן: מחקנו אותה.
דוד מדיוני: לא הבנתי.
סיגל קוגוט: מחקו את התקנה, קרי, אפשר להמשיך במסלול המקוצר נגד חייב אחד אף אם חלקם הגישו התנגדות או טענת פרעתי.
סיגל קוגוט: נגד החייב שלא הגיש ניתן להמשיך את ההליכים במסלול המקוצר.
ליאור שפירא: מה קורה אחרי שמונה חודשים?
סיגל קוגוט: תיכף נגיע לתקנה מהם שמונת החודשים.
סיגל קוגוט: כרגע, לפי החוק, אחרי שמונה חודשים, אם הוא משלם, הוא יכול להמשיך לשלם, ואם הוא לא משלם, זה עובר למסלול- - -
דוד רותם: באותה הזדמנות אתם גם מוחקים את 101ט'.
דוד רותם: זו אותה הערה.
ענת ליברמן: כן, זה אותו רעיון.
דניאל וקס: אדוני, אם מוחקים את הכול, התשובה שניתנה על ידי היועצת המשפטית, לצערי, לא תהיה ברורה.
דניאל וקס: נשאל למה זה מעניין אותי.
דניאל וקס: אם בנקים יצטרפו להליך הזה של מסלול מקוצר, יש לנו חשבונות משותפים.
דניאל וקס: חשבונות משותפים יש למספר חייבים, אחד מהחייבים הוא כבר חייב מוגבל באמצעים, ואז עולה השאלה אם אני יכול או לא יכול לפתוח תיק נגד החייב שהוא חייב רגיל.
דניאל וקס: התשובה ניתנה - כן, אני יכול לפעול נגדו- - -
דוד רותם: לפי החוק.
ענת ליברמן: כן, אתה יכול.
ענת הר אבן: או שתפתח תיק אחר או שתמתין שהתיק יצא למסלול המקוצר ותבקש לצרף אותו, וזה מה שקורה הרבה פעמים.
דניאל וקס: החוק מתייחס לחייב.
דניאל וקס: חייב זה מי שניתן נגדו פסק דין.
דוד רותם: חייב זה מי שחייב בתיק וניתן נגדו צו כזה או אחר.
דוד רותם: אם לא ניתן נגדו צו כזה או אחר, הוא לא החייב שעליו מדבר החוק, ולכן אתה יכול להמשיך נגד האחרים.
דוד רותם: החוק מאוד ברור בנושא.
דוד רותם: לדעתי, החוק ברור מאוד בעניין הזה.
דוד רותם: כשנגיע ל-ט', אם אתה רוצה לחזור על זה, נחזור על מה שאמרת עכשיו.
דוד רותם: אם אתה רוצה להגיד משהו אחר, אם אתה לא משוכנע במה שאני אומר, תגיד לי.
דניאל וקס: אני סבור שהתקנות באות להבהיר, כדי שנדע כיצד להתנהג.
דניאל וקס: אם יש מקרה של מספר חייבים, אחד מהם מוגבל באמצעים.
דניאל וקס: האם אני אפעל רק נגד חייב אחד או לא.
דניאל וקס: שוב, דעתי האישית, אנחנו מדברים על טייס אוטומטי.
דניאל וקס: למה לסבך?
דניאל וקס: במקרה הזה לא לפתוח בכלל הליך נגד החייב.
אברהם מיכאלי: החוק לא מונע ממך.
דוד רותם: אני לא יכול, החוק לא מאפשר את זה.
דוד רותם: שים לב, 20ב(ב) מדבר רק לגבי איחוד תיקים, וסעיף ג' אומר שאתה יכול לפתוח נגדו תיק.
דניאל וקס: הבנתי.
דוד רותם: 101ג'.
ענת ליברמן: תקנה 101ג' מסדירה את דרכי הגשת בקשה לביצוע במסלול המקוצר.
ענת ליברמן: התקנה קובעת שזוכה שמבקש לבצע את החיוב במסגרת המסלול המקוצר צריך לציין זאת בבקשת הביצוע.
ענת ליברמן: בקשת הביצוע זהה למעשה לכל בקשת ביצוע אחרת שמוגשת בגין אותו חוק במסלול הרגיל.
ענת ליברמן: לבקשת הביצוע יש לצרף שאלון לפי טופס 21א שבתוספת הראשונה.
ענת ליברמן: השאלון כולל מספר דברים, כמו מידע שהזוכה יודע אודות החייב.
ענת ליברמן: עכשיו נכניס בו גם את העניין של בקשה לנקוט הליכים לפני מתן אזהרה, מה שדיברנו קודם.
ענת ליברמן: עוד מעט נראה דברים נוספים כמו בקשה שהזוכה מבקש לנקוט הליכים גם לפני קבלת מידע לפי סעיף 7ב לחוק.
ענת ליברמן: תקנת משנה (ב) "זוכה המבקש כי ינקטו הליכים כאמור בסעיף 20ה(א) לחוק בטרם קבלת מידע על החייב, יציין זאת בשאלון.
ענת ליברמן: זה הדבר הנוסף שהזכרתי.
ענת ליברמן: בעיקרון לפי החוק הליכי עיקולים: עיקול רכב ועיקול כספים שאותם ניתן לבצע במסגרת הליך המסלול המקוצר, ניתן לנקוט בהם רק אחרי שהתקבל מידע לפי סעיף 7ב לחוק.
ענת ליברמן: חריג לכך קבוע בסעיף 20ה(ג) לחוק, שאומר שניתן לנקוט בהליכים גם לפני קבלת מידע, אם הזוכה ביקש זאת.
ענת ליברמן: את העניין הזה הכנסנו בשאלון, את האפשרות לזוכה לבקש שיינקטו הליכים גם לפני קבלת מידע.
ליאור שפירא: גם בתור נוהל של ראשי ההוצאה לפועל, כשאתה עושה עיקולים טרם מתן אזהרה מבקשים התחייבות צד ג' או התחייבות של מישהו על הנזק שאתה עושה אם אתה מטעה את בית המשפט בעניין הזה.
ליאור שפירא: אני לא רואה איך העניין הזה יקרה.
ענת הר אבן: בבתי המשפט.
דוד רותם: זה יקרה אותו דבר.
ליאור שפירא: שכנעת אותי מההתחלה.
ליאור שפירא: בהתחלה חזרתי בי גם מההערה הזאת.
דוד רותם: אל הרשם יבוא אותו פקיד של ההוצאה לפועל.
דוד רותם: פה לא צריך שזה יהיה באמצעות פקיד של ההוצאה לפועל?
ענת ליברמן: זה באמצעות פקיד של ההוצאה לפועל.
ליאור שפירא: בסעיף י' הם שמו סעיף סל.
ענת הר אבן: זה עולה מסעיף 20ה(ב) לחוק.
דוד רותם: אני מדבר על המצב לפני - יינקטו הליכים בטרם קבלת מידע.
דוד רותם: סעיף קטן (ב) מדבר על כך שנתקבל מידע.
דוד רותם: תקנה זו מדברת לפני שנתקבל מידע.
ענת ליברמן: מי שמבקש את זה במסגרת השאלון, הזוכה המבקש, כך זה גם קבוע בחוק.
ענת ליברמן: מי שמבצע בסופו של דבר את ההליך הזה זה אותו עובד לשכה.
סיגל קוגוט: הוא אומר שזה צריך להיות דומה לתקנה הראשונה.
דוד רותם: הזוכה באמצעות.
ענת ליברמן: אני אציין זאת בשאלון: והבקשה תוגש באמצעות עובד לשכת ההוצאה לפועל.
דוד רותם: ליאור שפירא, הרי הרשם מפעיל שיקול דעת בכל מקרה.
דוד רותם: אם הוא ירצה ערבות, הוא יגיד להם: רבותי, אני נותן את הצו בכפוף להמצאת ערבות.
דוד רותם: יפנו אליו והוא יביא ערבות.
ליאור שפירא: שוכנעתי.
אברהם מיכאלי: השאלה, למה לחשוב שהרשם ינהג בהליכים כאלה בצורה אחרת.
אברהם מיכאלי: לא כתבו את זה בחוק במפורש?
דוד רותם: ודאי שהוא ינהג באותה צורה, כי הוא צריך להפעיל שיקול דעת שיפוטי.
ליאור שפירא: יש ימין ויש שמאל, שניהם נמצאים באותו בניין, אז יכול להיות שהוא ינהג אחרת, אבל נראה.
דוד רותם: במה הוא ינהג אחרת?
דוד רותם: ליאור שפירא, אתה מבין מה המשמעות שהרשם נתן צו כזה ואחר כך נגרם נזק נוראי, ופעם אחת תוגש תביעה נגד המדינה, זה הכול?
דוד רותם: חבר'ה, תבינו דבר אחד, משרד המשפטים דואג לאינטרס הציבורי.
דוד רותם: האינטרס הציבורי זה הנושה, החייב והמדינה.
דוד רותם: גם המדינה היא חלק מהציבור.
ליאור שפירא: אני מבין, אבל במסגרת ההליך המקוצר יהיה רשם שיוקצה אך ורק להליך המקוצר, זה לא יהיה כל הרשמים שאנחנו פוגשים יום-יום.
ליאור שפירא: אותו אחד שהוא חדר על יד חדר- - -
ענת ליברמן: הוא לא חדר ליד חדר.
ענת ליברמן: פיזית, הם רחוקים.
ליאור שפירא: בסוף המסדרון.
ענת ליברמן: לא, הם בבניין אחר.
דוד רותם: לא חשוב.
דוד רותם: נגיד שהם חדר ליד חדר.
ענת ליברמן: מאוד חשוב העניין הזה, הם לא יושבים ביחד.
אברהם מיכאלי: אם הם יושבים ביחד הראש לא אותו ראש משפטי?
ענת ליברמן: כשיש סמכות פיזית, זה באמת עלול ליצור איזה ניגוד אינטרסים כשאתה שותה באותה פינת קפה.
דוד רותם: תעזבו את זה.
דוד רותם: חבר'ה, בחייכם.
דוד רותם: אתם מדברים על אדם שממלא תפקיד מעין שיפוטי.
דוד רותם: אתה לא סומך עליהם?
דוד מדיוני: תאמינו לי שהרשם מקשה, חבל על הזמן.
ענת ליברמן: תקנה 101ד' מקבילה למעשה לסעיף 20ג לחוק.
ענת ליברמן: כפי שבחוק נכתב שהוראות החוק יחולו, למעט פרקים מסוימים שלא רלבנטיים למסלול המקוצר, כך גם קבענו בתקנות.
ענת ליברמן: תקנות ההוצאה לפועל חלות גם על המסלול המקוצר, למעט אותם פרקים ואותן תקנות שהן לא רלבנטיות, כמו, לדוגמה, התקנות שעוסקות בהגבלות, התקנות שעוסקות בצווי הבאה, כינוס נכסים, סעדים והליכים וכן הלאה, שהם לא רלבנטיים למסלול המקוצר, ולפיכך החרגנו אותם כך שהם לא חלים במסלול המקוצר.
דוד רותם: את ראית את ההערה של סיבק בעניין הזה?
דוד רותם: הוא אומר שלדעתו כתבתם הפוך.
ענת ליברמן: אני לא מסכימה אתו, משום שהתקנות שהוחרגו נמצאות בלוואי, כלומר, הסעיף הוא "הוראות תקנות אלה, יחולו על הליכים לפי פרק זה, בשינויים המחויבים", כך שמה שנמצא באמצע, בלשון הוא נקרא לוואי, בו הוחרגו הדברים, אבל הדברים האלה גם עברו נוסח חוק, ואני לא נסחית.
ענת ליברמן: תקנה 101ה' - מנין התקופה לענין סעיף 20ו לחוק.
ענת ליברמן: סעיף 20ו לחוק קובע שבתום שמונת החודשים, באופן עקרוני מסתיימת התקופה הקצובה לגביית החוב במסגרת המסלול המקוצר, ולאחר מועד זה התיק עובר למסלול הרגיל.
ענת ליברמן: בתקנה 101ה' ניסינו להבהיר ממתי מתחילה התקופה של מניין שמונת החודשים, ואמרנו שפתיחת התיק זה יום תשלום האגרה.
ענת ליברמן: כך שאם תשלום האגרה מתעכב בעשרה ימים, או מה שלא יהיה, מניין שמונת החודשים מתחיל מהמועד הזה של תשלום האגרה.
ענת ליברמן: תקנת משנה (ב) מדברת על מקרה שבו הזוכה פטור מתשלום אגרה, ובמקרה זה אין תשלום אגרה, ולכן במקרה זה פתיחת התיק הוא המועד שממנו מתחילה הספירה ולא יום תשלום האגרה, כי לא משלמים אגרה.
ליאור שפירא: שניהם צריכים להיות (ב), גם כך אין הבדל ביניהם, שניהם צריכים להתחיל את מניין הימים מיום הגשת הבקשה לביצוע.
דוד רותם: זה מה שכתוב בחוק.
דוד רותם: כתוב: "חלפו שמונה חודשים מיום פתיחת התיק".
דוד רותם: מה זה פתיחת תיק?
דוד רותם: רבותי, קבוע בתקנות שפתיחת תיק זה כולל את תשלום האגרה.
ענת ליברמן: ברגע שמשולמת האגרה, אני מסכימה.
דוד רותם: לכן לא צריך לכתוב את זה פעם שנייה.
דוד רותם: זה מיותר.
דוד רותם: זה יוצר מצב כאילו אפשר לפתוח תיק בלי תשלום אגרה, ואין דבר כזה.
ענת ליברמן: אדוני, העניין הזה שפתיחת התיק מותנית בתשלום אגרה, זה קבוע בתקנות האגרות של ההוצאה לפועל.
ענת ליברמן: היות ומדובר באותה רמה של דבר חקיקה, של תקנות, אני חושבת שכדאי לציין זאת במפורש גם כאן, כדי שלא ישתמע כאילו ניתן לפתוח את התיק.
ליאור שפירא: מי לא משלם אגרה?
אריה כהן: מוסדות ומדינה.
ליאור שפירא: ההוצאה לפועל לא.
דוד מדיוני: אגרה דחויה.
אריה כהן: זו אגרה דחויה.
ליאור שפירא: למה לא להחיל את שניהם מיום הגשת הבקשה לביצוע, בדיוק כמו בתקנת משנה קטן (ב)?
אברהם מיכאלי: לאיזו קבוצה אתם מתכוונים בסעיף קטן (א)?
אברהם מיכאלי: מי פותח תיק ולא משלם אגרה?
ענת ליברמן: הכלל הוא תקנת משנה (א).
ענת ליברמן: הכלל הוא שכולם צריכים לשלם אגרה ופתיחת התיק מותנית בתשלום אגרה.
ענת ליברמן: זה קבוע בתקנות אחרות, ומצאנו לנכון להבהיר גם פה, שמעבר לפתיחה המהותית של התיק, שהתיק לא ייפתח בלי תשלום אגרה, גם הספירה מתחילה ממועד תשלום האגרה.
ענת ליברמן: כלומר, לא רק לעניין הפתיחה של התיק, גם לעניין הספירה של המועדים, זה היום הקובע.
ענת ליברמן: ולכן חשוב לציין זאת גם פה במפורש.
אברהם מיכאלי: באיזה מקרה פותחים תיק ולא משלמים אגרה?
אברהם מיכאלי: כשמגישים בקשה לפטור?
אריה כהן: יש עורכי-דין שמגישים תיקים ברשימה- - -
דוד רותם: במסלול המקוצר.
אריה כהן: גם במסלול המקוצר יש כאלה שפותחים אצלנו תיקים ברשימה.
אריה כהן: מה שאנחנו עושים, קודם כול אנחנו בודקים שהתיקים האלה עומדים בקריטריונים, לא לוקחים ישר את האגרה, ולפעמים האגרה יכולה להילקח אחרי עשרה ימים, אחרי 20 יום, אחרי שבודקים את כל התיקים שעומדים בקריטריונים, ויש לפעמים שעורך-דין אומר לנו: אל תיקחו את האגרה, אם הוא חייב מוגבל באמצעים, תודיעו לי, אני לא רוצה לפתוח את התיק.
דוד רותם: מתי אתה פותח את התיק?
אריה כהן: אני לוקח את בקשת הביצוע והתיק הוא תיק זמני.
אריה כהן: פתיחת התיק נעשית ברגע תשלום האגרה.
אברהם מיכאלי: הפתיחה הראשונה היא לא פתיחת תיק.
אברהם מיכאלי: הפתיחה השנייה היא פתיחת התיק.
אריה כהן: הפתיחה הראשונה זו הקלדה.
אריה כהן: שאלתם מתי יש מקרים שלא משלמים אגרה, ואמרתי לך שיש אגרה שמשלמים יותר מאוחר.
ענת ליברמן: אנחנו חושבים שיש מקום לציין את זה במפורש.
ענת ליברמן: שוב, משום שתקנות האגרות מדברות על הפתיחה המהותית של התיק, ופה אנחנו מדברים על מניין הימים.
דוד רותם: תראי את החוק.
דוד רותם: החוק אומר "חלפו שמונה חדשים מיום פתיחת התיק".
ענת ליברמן: אתה מפנה לתקנות האגרות.
דוד רותם: אני לא מפנה לשום תקנות, אני שואל מה זה פתיחת תיק.
דוד רותם: אין פתיחת תיק זמנית ואין פתיחת תיק לבדיקה.
דוד רותם: זה שאריה כהן עושה כל מיני פעולות בהתנדבות ובודק בשביל אנשים את התיק, ואומרים לו: אל תפתח, תן לי קודם לבדוק.
דוד רותם: החוק אומר: אדוני, אתה צריך לבדוק א', ב' ו-ג', לשלם אגרה, ואז פותחים לך תיק, נקודה.
ליאור שפירא: אריה כהן פספס.
ליאור שפירא: גם בפתיחה הזמנית תאריך הפתיחה זה יום ההגשה.
ליאור שפירא: ראיה לכך, אפילו כשאתם מגישים צ'קים, החותמת שאתם שמים על גבי הצ'ק זה תאריך ההגשה ולא התאריך ששילמת.
דוד רותם: מתי תאריך פתיחת התיק?
ליאור שפירא: ברגע שהגשתי את התיק למזכירות ההוצאה לפועל.
דוד רותם: גם אם לא שילמת אגרה?
ליאור שפירא: אם לא שילמתי, התיק נסגר, אבל אם שילמתי את האגרה הזמנית, מה שקורה, מה שאריה כהן- - -
דוד רותם: עכשיו אני מתחיל לשמוע על אגרות זמניות.
דוד רותם: מה זה אגרה זמנית?
ליאור שפירא: אני אסביר.
ליאור שפירא: יש אפשרות לפתוח תיקים בתקשורת.
ליאור שפירא: מה קורה כשפותחים תיקים בתקשורת?
ליאור שפירא: מעבירים את כל הקבצים במדיה, אז התיק נפתח, הוא אפילו מקבל מספר תיק- - -
אריה כהן: הוא לא נפתח, הוא מוקלד.
אריה כהן: זה לא מדויק.
ליאור שפירא: תן לי לסיים.
ליאור שפירא: הוא מקבל מספר תיק הוצאה לפועל, ואז מביאים אותי פיזית היום ללשכה עם המספרים שהוא קיבל, ואז הפקידים בודקים האם הצ'ק תקין, האם זה תיקון 24, בהנחה שכן, הם מוציאים שובר לתשלום האגרה, ואז משלמים את האגרה.
ליאור שפירא: אבל אחרי שמשלמים את האגרה, כפי שאריה כהן ציין, זה יכול להיות עשרה ימים אחרי או חמישה ימים אחרי.
ליאור שפירא: תאריך הפתיחה זה התאריך שבו ניתן המספר, ביום שבו הוא הוקלד.
ליאור שפירא: אם בחרת שלא לשלם את האגרה מסיבה כלשהי, התיק פשוט נסגר כאילו לא היה.
דוד רותם: בתוך כמה זמן אני צריך לשלם את הכסף?
ליאור שפירא: זה משתנה, כמה ימים.
דוד רותם: מה זה כמה ימים?
אריה כהן: עד 30 יום.
דוד רותם: זאת אומרת, שחודש הולך לאיבוד.
ליאור שפירא: זה תלוי בלחץ של פקידי ההוצאה לפועל, שמאוד עמוסים.
ליאור שפירא: צריך לעשות אחידות, ואחידות היא יום הגשת הביצוע.
ליאור שפירא: זה נכון תמיד, גם כשיש אגרה דחויה.
דוד רותם: רבותי, המועד יהיה יום התשלום בכל מקרה, או יום מתן הפטור.
דוד רותם: אין דבר כזה שבחלק זה יהיה יום הגשת הבקשה ובחלק יום התשלום.
דוד רותם: יום התשלום או יום הפטור.
ענת ליברמן: אין דיון בפטור.
ענת ליברמן: כשאתה אומר "יום מתן הפטור" אתה מתכוון לתקנת משנה (ב)?