GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורי מקלב: לכן מתוך הדברים, אנחנו מדברים היום על ברית זוגיות ולא מדברים על נישואין.
אורי מקלב: אנחנו מדברים על ברית זוגיות כמשמעו, כברית זוגיות שזה יותר הסכם כלכלי, הסכם כביכול נישואין אבל לא יותר מהסכם וזה לא נקרא נישואין.
אורי מקלב: מאחר חברי הכנסת באמת אמרו שלא מדובר בנישואין אזרחיים ושאלו למה לא עושים נישואין אזרחיים, וזה לא דומה, במידה מסוימת אני מתחיל יותר לתמוך בחוק כי אני רואה שזאת מטרת החוק והוא כפי שאנחנו רואים אותו.
אורי מקלב: מדובר במציאת פתרון אבל במסלול הזה שהוא הסכם ולא יותר והוא לא ברית נישואין.
אורי מקלב: יש נושא שאני כן מסכים לו, וכבר אמר את הדברים היושב-ראש וחבר הכנסת פינס.
אורי מקלב: חוקים שהיו פחותים במשמעות שלהם, בהיקפים שלהם, במורכבות שלהם, לא אושרו בישיבה אחת.
אורי מקלב: אנחנו חושבים שצריך לשבת על זה ולעבור על כל סעיפי הצעת החוק.
אורי מקלב: התקיימה ישיבה ראשונה ודנו בהצעת החוק הממשלתית ודיברו על כך שלקראת הקריאה השנייה והשלישית ידונו בנושא.
דוד רותם: יש כאן ברית זוגיות חדשה בין אגודת ישראל, בין קדימה ובין מפלגת העבודה וכל מיני ארגונים כמו הרפורמים והקונסרבטיבים.
רוברט טיבייב: אנחנו למדנו מכם.
דוד רותם: עשיתם כאן ברית, ברית קדושה, איך לא לדון בחוק הזה ולדחות אותו.
דוד רותם: הרי הם כבר ביקשו ממני אתמול לדחות את הדיון ואת ההצבעה.
אורי מקלב: לא ביקשנו לדחות את הדיון.
דוד רותם: כבר מאתמול הם עושים את העניין הזה, אבל זה בסדר, אתם תצטרפו לזה ואנחנו נעשה את זה בדיוק כמו שאתם רוצים.
אורי מקלב: אם כל ברית הזוגיות שאנחנו רוצים לאשר היא כמו ברית הזוגיות בינינו, זה בסדר ולכך אני מסכים.
דוד רותם: חבר הכנסת גפני כבר התחיל את ועדת הכספים.
אורי מקלב: הברית אתך היא ברית יותר חזקה.
אורי מקלב: אנחנו חתמנו על הסכם ואנחנו חושבים שגם בזה צריך ללכת בדרך שהיא לא במחטף אלא בדרך ישרה, בדרך הנהוגה כאן ולעבור על הסעיפים השונים ולראות מה המשמעויות.
אורי מקלב: אני רוצה לומר לך יותר מזה.
אורי מקלב: אנחנו באמת חושבים שהחוק הזה צריך לתת מענה לאלה שהם חסרי דת אבל שלא יסתננו לתוכו אנשים אחרים ושלא ייתנו מענה גם לדברים אחרים בדרך הזאת.
רוברט טיבייב: אני מתנצל על האיחור.
רוברט טיבייב: חבל שלא נמצא כאן חבר הכנסת שלמה מולה שיוכל להתייחס לחוק ברית הזוגיות ששינית אותו.
דוד רותם: לא שינינו אותו.
דוד רותם: הפלנו אותו.
דוד רותם: זה חוק ממשלתי ולא חוק שלי.
דוד רותם: אתה מדבר על החוק הקודם שלי.
דוד רותם: אתם לקחתם חוק שלי וקלקלתם אותו ואחר כך התפלאתם למה הצבענו נגדו.
רוברט טיבייב: על מה מדברים בחוק הזה?
רוברט טיבייב: אתם צריכים להבין.
רוברט טיבייב: אני חשבתי שבאמת יש הרבה בעיות לעולים ואנחנו חייבים לפתור אותן, ואני מייצג את העולים החדשים, אבל אחרי שהגשת את הצעת החוק שלך, של חבר הכנסת דוד רותם, אני לא יודע כמה טלפונים ומכתבים אתה קיבלת, לא מהעולים החדשים אלא מהוותיקים, מישראלים שרוצים את החוק הזה.
רוברט טיבייב: הופתעתי.
רוברט טיבייב: ממש הופתעתי.
רוברט טיבייב: התחלתי לבדוק את כל ההיבטים סביב הדבר הזה.
רוברט טיבייב: על מה מדבר החוק הזה?
רוברט טיבייב: על שני אנשים חסרי דת.
רוברט טיבייב: מה זה חסרי דת?
רוברט טיבייב: מישהו יכול להסביר לי מה זה אדם חסר דת?
רוברט טיבייב: אני לא מכיר אדם אחד שהוא חסר דת.
רוברט טיבייב: תראו לי אחד כזה.
רוברט טיבייב: למי מיועד החוק הזה?
דוד רותם: אילן.
רוברט טיבייב: כל אדם נולד לאימא ואבא וכל אימא ואבא בסופו של דבר שייכים לאיזושהי דת.
רוברט טיבייב: החוק הזה, לדעתי, הוא פשוט בושה וחרפה.
רוברט טיבייב: כל מה שאנחנו מנסים לעשות, אנחנו מנסים להצר את צעדי האנשים חסרי הדת.
אילן גילאון: זה רק מי שנולד לאימא שהיא חסרת דת.
רוברט טיבייב: אני לא מכיר כאלה.
מיכאל בן-ארי: לכן זאת ביצה מאוד גדולה.
דוד רותם: חבר הכנסת טיבייב, אל תתייחס אליהם.
רוברט טיבייב: לא, אני דווקא רוצה להתייחס.
רוברט טיבייב: אני רוצה למשוך אותו, אני אוהב ומכבד אותו.
דוד רותם: אני לא רוצה שתתייחס.
דוד רותם: אין לי זמן.
רוברט טיבייב: לנו דווקא יש זמן.
דוד רותם: אני יודע שיש לכם זמן.
רוברט טיבייב: אתם רציתם להעביר את זה במהירות.
רוברט טיבייב: אנחנו נשתדל לא לתת לכם לעשות את זה.
רוברט טיבייב: יש הרבה אנשים שאומרים שלא כדאי להם להיות יהודים.
רוברט טיבייב: חבר הכנסת בן-ארי, אתה יודע שהרבה אנשים אומרים שלא כדאי להם להיות יהודים?
רוברט טיבייב: הם לא רוצים להתחתן במערכת החרדית.
רוברט טיבייב: מה תעשה להם?
רוברט טיבייב: אתה יודע מה הדרך אותה הוא מוצא?
מיכאל בן-ארי: אני אתן לך תשובה במשפט אחד.
מיכאל בן-ארי: אנחנו לא נפתור את הבעיה העכשווית בהרס העם היהודי לדורות.
רוברט טיבייב: דיברת על התבוללות ואני מסכים אתך.
רוברט טיבייב: מסכים לחלוטין.
רוברט טיבייב: התופעה קיימת אבל צריך לשנות את זה.
רוברט טיבייב: בכוח אתה לא יכול לעשות את זה וזה בדיוק מה שאתם עושים.
רוברט טיבייב: אתם מנסים לעשות את זה בכוח אבל אתם לא תצליחו לעשות את זה כי תהיה תגובה אחרת הפוכה.
רוברט טיבייב: הדבר הגרוע הוא שאתם יודעים את זה.
דוד רותם: אתה רוצה לדבר על החוק או אתה רוצה להתווכח עם חבר הכנסת בן-ארי?
דוד רותם: אם אתה רוצה להתווכח עם חבר הכנסת בן-ארי, יש לי כאן חדר קרוב ואני יכול לסדר לכם אותו.
רוברט טיבייב: זה חלק מהדברים.
רוברט טיבייב: בבקשה, אל תעצור אותי.
רוברט טיבייב: אני יודע שסגרת עם ש"ס, וזה בסדר גמור.
דוד רותם: הלוואי שהייתי סוגר אתם.
רוברט טיבייב: אני מאוד מקווה שבקדנציה הבאה תהיה מפלגה חדשה שנקראת ש"ס ביתנו, וזה בסדר גמור וזה מה שיקרה.
דוד רותם: אנחנו נקים את ש"ס ביתנו אחרי שש"ס קדימה התפרקה.
רוברט טיבייב: אתם פירקתם.
דוד רותם: חשבתם שפירקנו לכם את ש"ס.
רוברט טיבייב: אם חשבתם שבכל תהליך זה ש"ס, עכשיו זאת ישראל ביתנו.
רוברט טיבייב: זה תלוי בכם וחבל.
רוברט טיבייב: ממש חבל ששיניתם את עמדתכם.
רוברט טיבייב: חבל.
רוברט טיבייב: חבל שאתם לא עומדים על ההבטחות שנתתם לפני הבחירות.
דוד רותם: אתה רוצה לחזור לפוליטיקה?
דוד רותם: להזכיר לך את הגברת ציפי לבני שבקול רם צעקה נגד?
דוד רותם: להזכיר לך את רוני בר-און שבקול רם צעק נגד?
דוד רותם: להזכיר לך את שלמה מולה שבקול רם צעק נגד?
יוחנן פלסנר: להזכיר לך את דודו רותם שלפני חודש הצביע נגד?
דוד רותם: אני יכול להצביע על כל החברים שלך שבקול רם צעקו נגד.
רוברט טיבייב: בבקשה, אין לי בעיה.
דוד רותם: דודו רותם הצביע נגד כי את החוק שלו קלקלתם ורציתם לקחת קרדיט.
יוחנן פלסנר: אז הנה, בוא ניקח את החוק שלך עכשיו ונעביר אותו.
רוברט טיבייב: אני בעד.
דוד רותם: אני לא אתן לך את הקרדיט על החוק הזה משום שאתה הצבעת נגדו וכך עשתה כל המפלגה שלך.
רוברט טיבייב: אדוני היושב-ראש, אני מבטיח לך שכל סיעת קדימה תתמוך בחוק שלך.
רוברט טיבייב: נחזור להצעת החוק.
רוברט טיבייב: נגיד שאתם מכירים את האנשים שהם חסרי דת.
רוברט טיבייב: לא יודע, אבל נגיד שיש אנשים כאלו.
רוברט טיבייב: תבינו על מה מדובר.
רוברט טיבייב: הם צריכים ללכת לבית הדין הרבני כדי להוכיח שהם לא יהודים או לא רוסים או לא גרוזיני או לא קווקזי?
דוד רותם: ההפך.
דוד רותם: תקרא את הצעת החוק.
דוד רותם: בית הדין צריך לקבוע.
רוברט טיבייב: איך הוא יעשה את זה?
אורית זוארץ: שוכחים את ההתעמרות בנשים.
רוברט טיבייב: איך בית הדין יעשה את זה?
דוד רותם: חבר הכנסת טיבייב, זה הפוך.
דוד רותם: בית הדין צריך לקבוע שהוא יהודי ולא הוא צריך לקבוע שהוא לא יהודי.
רוברט טיבייב: אז הוא צריך ללכת לבית הדין.
דוד רותם: הוא לא צריך ללכת לבית הדין.
דוד רותם: צריך לקרוא את החוק.
דוד רותם: חבר הכנסת טיבייב, באמת, אי אפשר לדבר על חוק בלי לקרוא אותו.
רוברט טיבייב: אין לנו ברירה וכנראה סיעת קדימה תתמוך בחוק אבל זה בגלל שאין ברירה.
רוברט טיבייב: בכל מקרה, אנחנו נעשה את החיים קשים ואנחנו נגיש עם שלמה מולה עוד פעם את הצעת החוק הזאת ואני ממש קורא למפלגת ישראל ביתנו לתמוך.
דוד רותם: יש לי לב חלש.
דוד רותם: אל תאיים עלי.
רוברט טיבייב: אני לא מאיים על אף אחד.
רוברט טיבייב: יש חבר'ה טובים שאמרו שברית הזוגיות במתכונת שדוד רותם הגיש, את זה צריך להעביר.
רוברט טיבייב: אנחנו בעד.
רוברט טיבייב: אנחנו מנסים לעזור לחבר הכנסת דוד רותם אבל הוא לא רוצה את העזרה שלנו.
זאב אלקין: תשאל את שלמה מולה איך הוא הצביע בכנסת הקודמת.
רוברט טיבייב: שמענו את זה.
דוד רותם: לא, אל תתחילו בזה.
דוד רותם: את החלק הזה כבר סיימנו.
רוברט טיבייב: שכנעתי אותו.
רוברט טיבייב: הצלחנו לשכנע אותו.
דוד רותם: שחר אילן, אדוני ביקש את רשות הדיבור.
דוד רותם: אדוני יציג את עצמו.
שחר אילן: אני מדבר בשם עמותת חידו"ש לחופש דת ושוויון, עמותה חדשה שבראשה עומד הרב עורך-דין אורי רגב.
שחר אילן: אני חושב שצריך להזכיר דבר שכבר נאמר וצריך להבליט אותו.
שחר אילן: הבעיה בה מדובר היא בעיה של 300 אלף אנשים שלא יכולים להתחתן כאן וזה מסוג הדברים שעליהם כותבים בספרי תיירות על מדינות פרימיטיביות.
שחר אילן: זה מסוג הדברים שכאשר אנשים שומעים אותם, אתה פשוט המום שיכול לקרות דבר כזה.
שחר אילן: סיעת ישראל ביתנו הבטיחה פתרון.
שחר אילן: הייתה כאן מחלוקת על מספר האנשים שישתמשו בזה, אבל האמת היא שלא צריכה להיות מחלוקת.
שחר אילן: יש מסמך של מרכז המחקר והמידע של הכנסת ובו יש נתונים.
שחר אילן: 1,470 אנשים כאשר שני בני הזוג לא יהודים התחתנו במשך שבע שנים.
רוברט טיבייב: לא חסרי דת אלא לא יהודים.
שחר אילן: שלא מוגדרים כיהודים.
שחר אילן: השאלה איך הם יוגדרו.
שחר אילן: 1,470 אנשים, כלומר, 210 זוגות בממוצע לשנה.
שחר אילן: זה הפוטנציאל הכי גדול של החוק הזה.
שחר אילן: אם כן, כאשר מדובר ב-300 אלף אנשים, באים ומציגים כפתרון ולו חלקי הצעה שטובה ל-210 זוגות.
שחר אילן: אחרי שהסכמנו על כך שיש מסמך שאומר שאנחנו מדברים על 210 זוגות, הבה נזכור עוד דבר.
שחר אילן: ברית הזוגיות היא פתרון סוג ב'.
שחר אילן: היא פתרון שבמדינות אחרות מיועד למי שלא רוצה להתחתן.
שחר אילן: ישבה ועדה בכנסת, ועדת בר-און, ניהלה משא ומתן עם רבנים.
שחר אילן: ישב בוועדה ניסן סלומיאנסקי שהלך עם ברית הזוגיות כל פעם לרבנים.
שחר אילן: ועדת בר-און הציעה את ברית הזוגיות מתוך מודעות לעובדה שמדובר בפתרון סוג ב', מתוך הנחה שפתרון סוג ב' זה ייתן פתרון לכולם, פתרון שמקובל גם על הציבור הדתי כי אחרת למה להסכים לפתרון סוג ב'?
שחר אילן: בסופו של דבר לא מדובר בפתרון שמתייחס לכולם, לא מדובר אפילו בפתרון שיתייחס לכל מי שבבעיה, כלומר, כל מי שלא יכול להתחתן כאן, אלא מדובר בפתרון שמתייחס ל-200 זוגות בשנה.
שחר אילן: במהלך הדיון הזה אף אחד לא חזר על דברי השני אלא בזה אחר זה דיברו אנשים וכל אחד מהם הציג מגרעת אחרת של הצעת החוק.
שחר אילן: המגרעות המצטברות האלה יוצרות מצב בו אפשר לומר שאולי הכוונות טובות ואולי הרצון טוב, אבל סך הכל המצטבר אומר שצריך לוותר על החוק הזה.
דוד רותם: ולהשאיר את המצב כמות שהוא.
דוד רותם: זה מה שהעמותה שלכם קוראת.
דוד רותם: להשאיר את המצב כמות שהוא.
דוד רותם: קח את האחריות ותאמר את הדברים.
שחר אילן: קח אתה את האחריות.
יוחנן פלסנר: יש לך אלטרנטיבה לגלות מנהיגות.
דוד רותם: חברים יקרים, אתם רוצים לגלות מנהיגות?
דוד רותם: תגלו מנהיגות.
דוד רותם: אני רוצה לומר לך שאתם מתחילים לשכנע אותי שצריך להפיל את הצעת החוק הזאת.
דוד רותם: אני אשקול את זה.
רוברט טיבייב: לחזור למתכונת הקודמת.
דוד רותם: למתכונת הקודמת אתם תחזרו.
דוד רותם: אף אחד לא מבטיח לך שאם החוק הזה נופל, משהו אחר בא במקומו.
דוד רותם: אתה אומר שאתה מעדיף את המצב הזה.
אילן גילאון: אתה אוהב כדורגל?
דוד רותם: לא יודע מה זה בכלל.
דוד רותם: 22 אנשים מגיעים לכדור.
דוד רותם: הם רצים אחרי הכדור כל היום וכאשר הם מגיעים אליו, הם בועטים אותו.
אילן גילאון: תראה למה הדבר דומה.
אילן גילאון: יש לך תמיד בצד שמאל של הטריבונה איזה אהבל אחד שלא רואה טוב את המשחק ואז הוא מתחיל להרים את עצמו לאט לאט כדי לראות.
אילן גילאון: אז כל אלה שיושבים אחריו אומרים לו לשבת כי הוא מסתיר, אבל מה, הוא לא יושב, ואז זה מאחוריו קם וזה מאחוריו קם ופתאום, תוך חצי דקה, אתה רואה את כל הטריבונה עומדת כדי לראות את אותו משחק.
אילן גילאון: לזה המצב דומה.
אילן גילאון: לזה המצב משול.
ציפי חוטובלי: מה הקשר?
אילן גילאון: שזה לא משנה כלום.
30807: כפי שהיושב-ראש ניסח, בסופו של דבר השאלה בדיון הזה היא פשוטה.
30807: האם התועלת שטמונה בחוק גדולה מנזקיו או האם נזקיו גדולים מהתועלת.
30807: אני חושב שהתשובה מבחינתנו, מבחינת קשת מאוד רחבה של ארגונים שעוסקים בנושא הזה כבר שנים ארוכות, היא חד משמעית.
30807: הנזקים של החוק הזה עולים לאין ערוך על התועלת המועטה והשולית שקיימת בו.
30807: המספרים הוזכרו.
30807: תמורת פתרון שישרת כ-200 זוגות בשנה, לדעתי פחות ואני מיד אתייחס לזה, אנחנו הולכים לבודד קבוצה של 300 אלף עולים שהגיעו לישראל.
רוברט טיבייב: מדובר רק בעולים.
רוברט טיבייב: אלה שרוצים להתחתן.
30807: הרוב המכריע שלהם הם עולים.
30807: אנחנו הולכים לבודד את הקבוצה הזאת ובעצם שנים בודדות אחרי שבוטל הרישום של דת ולאום בתעודת הזהות, נחזיר בדלת האחורית רישום שהוא ספציפי ומיוחד לקבוצה הזאת.
דוד רותם: אתה קופץ מ-200 משפחות ל-300 אלף.
30807: אני אומר.
דוד רותם: אתה רק מבודד את אותם 200.
30807: יש כאן סוג של רישום שרלוונטי רק לקבוצה הזאת.
30807: יש כאן יצור כלאיים משפטי, מחנה הסגר משפטי, ואני לא אשתמש בביטויים קשים מדיי, לקבוצה מסוימת שכל הרצון שלה הוא להשתלב ולהיטמע וכאן, בחסות חקיקה של הכנסת, אומרים להם שאנחנו למעשה מבודדים אתכם.
30807: לא ניתן להתעלם מהקשר בין המהלך הזה לבין המציאות העגומה בזירת הגיור.
30807: הדברים קשורים זה לזה.
30807: אנחנו למעשה מבודדים את הקבוצה הזאת.
רוברט טיבייב: הוא צודק.
דוד רותם: הוא לא צודק ואתה לא צודק, אבל לא חשוב.
30807: מעבר לכך, יש כאן התעלמות מהעובדה שלא מדובר במסלול סוג ב' אלא מדובר במסלול סוג ז'.
30807: אמר משרד המשפטים באומץ רב שמדובר כאן בהסדרה משנית.
30807: מראש יש כאן לא רק בידוד של קבוצה ספציפית אלא גם הפתרון שמוצע לקבוצה הספציפית הזאת הוא פתרון מפלה.
30807: באים לקבוצה שמלכתחילה היא קבוצה שמרביתה עולים ואומרים לה שהיא לא תיהנה מההטבות שחוק השבות נותן לזוגות נשואים, דהיינו, באים לקבוצה שמלכתחילה היא הקבוצה שרלוונטית להרחבות של חוק השבות לבני משפחה, ואומרים לה שהמסלול הזה לא רלוונטי לה.
30807: יש מערכת שלמה של חוקים שלא תחול על הזוגות האלה, מעבירים אותם מבחני זוגיות שלא מעבירים קבוצות אחרות, דהיינו, מראש באים לקבוצה הזאת ואומרים שאנחנו מבודדים אותה ומציעים לה פתרון חלקי לחלוטין.
30807: כל הניסיון להציג את המהלך הזה כסדק בחומת בתי הדין הרבניים, הוא פשוט טעות.
30807: יש כאן ביצור מעמדם של בתי הדין הרבניים בישראל שעכשיו לראשונה יכולים לשלוח את ידם הארוכה לאותה קבוצה שמראש מוגדרת כמחוץ לטריטוריה שלהם.
30807: בפעם הראשונה באים לבתי הדין הרבניים או לבתי דין דתיים אחרים ואומרים להם שהם יכולים להתערב בעניינם של אנשים שהם תומכים בהגדרתם כחסרי סיווג דתי.
דוד רותם: זה לא נכון עובדתית.
דוד רותם: יש התרת נישואין במקרים מיוחדים שהסמכות נמצאת בידי בית המשפט ועדיין צריך לקבל חוות דעת.
אורית זוארץ: אתה עוד פעם שבוי.
אורית זוארץ: אתה עוד פעם מכניס אותם לשבי הזה.
30807: לשיטתי יש כאן חיזוק של בתי הדין הרבניים.
30807: כפי שהזכירה קודמתי בדיון פרופסור הלפרין-קידרי, יהיה כאן מהלך שיוריד את הנושא הזה מסדר היום לשנים ארוכות.
30807: זה קרה לנו עם חוק טל, זה יקרה גם כאן.
30807: השאלה היא לא האם עדיף הפתרון החלקי הזה או השארת המצב על כנו.
30807: החוק הזה לא צריך לעבור והדינמיקה הציבורית שבה עשרות אלפי ישראלים נוסעים להינשא בקפריסין תכריע את הכף מבחינה פוליטית.
30807: אף אחד לא חשב עד לפני חמש או שש שנים שהנושא של הנישואין האזרחיים יהיה נושא במרכז מערכות הבחירות.
30807: יש דינמיקה ציבורית.
30807: המונופול האורתודוכסי לא יוכל להחזיק מעמד אל מול עשרות אלפי ישראלים שמצביעים ברגליים והתוצאה של החוק הזה תהיה אחת:
30807: הזוגות חסרי הסיווג הדתי יודעים גם הם לקרוא בין השורות הקטנות.
30807: הם לא יבחרו במסלול הזה, הם ימשיכו לנסוע לקפריסין, ימשיכו ליהנות מזכויות מלאות של זוגות נישאים ואנחנו ניתקע עם חוק גרוע שמחזק את בתי הדין הרבניים וגורם לזה שהנושא יורד מסדר היום הציבורי.
30807: העובדה שחבר הכנסת גפני וחבר הכנסת מקלב רואים, כמו התנועה הרפורמית, את מערומיו של החוק הזה, היא עובדה משמחת.
30807: מסתבר שכאשר דבר הוא רע, רואים את כשליו מכל הכיוונים.
30807: זה לא דבר שצריך להפתיע אלא זה פשוט זועק לעין מכל הצדדים.
דוד רותם: גם אני חושב שחבר הכנסת גפני לא ישמח לחיבור.
30807: שלא ישמח.
רוברט טיבייב: תלוי איזה.
אראל גלבוע: אני מייצג את העמותה לזכויות המשפחות המעורבות.
אראל גלבוע: החוק הזה בעברית פשוטה מתעמר קשות במשפחות מעורבות.
אראל גלבוע: הטענות שנשמעו כאן היו אבסורדיות.
אראל גלבוע: ואני מתייחס לטענות כאילו המטרה היא למנוע התבוללות.
דוד רותם: אדוני בבקשה לא ייתן מחמאות לחברי כנסת.
אראל גלבוע: אני לא נותן מחמאות.
אראל גלבוע: מחקר שנעשה על ידי מרכז המחקר והמידע של הכנסת בנושא התבוללות הראה שדווקא הילדים של אב יהודי ואם לא יהודיה גדלים על המורשת היהודית ודווקא ילדים של אם יהודיה ואב לא יהודי, אלה שגדלים או ללא דת בכלל או על דתות אחרות.
אראל גלבוע: המחקר לא עסק בנישואים של יהודיות עם מוסלמים.
אראל גלבוע: כלומר, הטענה של התבוללות מופרכת.
אראל גלבוע: מדינת ישראל כאן שמה מכשול בפני משפחות מעורבות.
אראל גלבוע: מציעים כאן איזה פטנט שהוא פחות או יותר ידועים בציבור עם גושפנקא של שופט במעמד רשם, אבל זאת לא מערכת נישואין אמיתית.
אראל גלבוע: מוציאים מהגדר אוכלוסייה אדירה שלא יכולה להינשא.
אראל גלבוע: נכון להיום יש בארץ – לפחות לפי משרד הפנים – קרוב ל-100 אלף זוגות מעורבים, לא כולל זוגות מעורבים של יהודים/יהודיה/מוסלמי/מוסלמית אלא בעיקר הכוונה לעולים מחבר העמים.
אראל גלבוע: לאלה ולילדיהם לא מוצע כאן כל פתרון אלא הם ממשיכים להישאר בפח האשפה של מבנה מוסד הנישואין בישראל, וסליחה אם הביטוי הזה גס.
אראל גלבוע: אנחנו מנציחים את הרחקתם ואני מסכים בהחלט עם קודמיי ואומר שהפטנט המוזר הזה של ברית הזוגיות לשני חסרי דת לא כדאי ועדיף להם או להישאר ידועים בציבור או לנסוע לקפריסין.
אראל גלבוע: לבוא בברית הזוגיות, שזה גוף אימפוטנטי שכאשר הם נפרדים הוא חוזר להיות פנוי ואפילו לא גרוש.
אראל גלבוע: הוא לא יכול לקבל זכות אבהות כמו אימוץ או הפריה חוץ-גופית, אז עדיף לו לנסוע לקפריסין ולקבל את הזכויות האלה.
אראל גלבוע: לשם מה הוא צריך את בן כלאיים הזה?
אראל גלבוע: תזכרו, בן כלאיים, הפרד הוא בן כלאיים והוא עקר וזה אותו הדבר.
אראל גלבוע: אנחנו פוגעים כאן גם בחסרי הדת עצמם באשר הם, ואני חסר דת למרות שאימא שלי יהודיה.
רוברט טיבייב: פעם ראשונה שאני פוגש אדם שאומר שהוא חסר דת ואני רוצה להבין את זה.
אראל גלבוע: אני אתאיסט.
אראל גלבוע: זאת האמונה שלי.
אראל גלבוע: יותר מכל אנחנו פוגעים בעולים מחבר העמים שהם לא היו חסרי דת, הם הוגדרו יהודים, למרות שהם לפי ההלכה היהודית לא יהודים.
אראל גלבוע: הם הגיעו לארץ והם חיים במשפחות - הביטוי הוא גזעני - מעורבות.
אראל גלבוע: אנחנו הפכנו למדינה גזענית ביחס לעולים מחבר המדינות.
רוברט טיבייב: גם הגישה היא גזענית.
אראל גלבוע: החוק הזה רק מנציח את העניין הזה במקום לתקן את זה ולעזור לעולים.
יוסף וסרמן: אדוני היושב-ראש, למען הסדר אומר שאני כאן לא בתור רב אלא כיושב-ראש הטוענים הרבניים.
יוסף וסרמן: אני חייב לומר שאנחנו כן תומכים בחוק הזה ואני אסביר מדוע.
יוסף וסרמן: ללא ספק האג'נדה הקיימת מוכרת.
יוסף וסרמן: יש לנו בעיה וצריך להתמודד אתה אבל אני עוד לא שמעתי אף אחד מהדוברים שמצביע על סעיף אחד בחוק ואומר שנשנה מכיוון שהסעיף הזה פוגע.
יוסף וסרמן: מדברים על הכל בכלליות.
יוסף וסרמן: אומרים שתפסת מרובה לא תפסת.
יוסף וסרמן: הרי אם כך, אם זה כל כך פשוט להגיע לחוק שעונה לבעיות של 300 אלף אנשים, למה הדבר הזה לא נעשה במשך שישים שנים?
יוסף וסרמן: האם אנחנו היינו צריכים לקבל יושב-ראש ועדת חוקה חדש כדי לבוא ולהעלות את הנושא?
יוסף וסרמן: בוודאי שיש בעיות, תהיינה בעיות ולא נפתור את כולן, אבל נוכל לומר לסוג אחר של קבוצות כזה ראה וקדש.
יוסף וסרמן: בא מישהו ופותר את הבעיות ל-200 אנשים.
יוסף וסרמן: זה לא סוף.
יוסף וסרמן: החקיקה יכולה להימשך.
יוסף וסרמן: אפשר להוסיף עוד סוג ועוד בעיות.
יוסף וסרמן: אני חושב שכאן נראה את הדאגה של הציבור האורתודוכסי לאותה קבוצה שאומרת שהיא לא רוצה לשמוע ממנו ורוצה למחוק אותו, דבר שגורם לשנאה פנימית, וזה כאשר אנחנו יכולים לקבל את הדבר ההפוך.
יוסף וסרמן: אנחנו יכולים לקבל כאן אוזן קשבת.
יוסף וסרמן: אם החוק הזה יעבור בתיאום בין המפלגות הדתיות והמפלגות הלא דתיות, רואים שיש איזשהו רצון לקדם לפחות את אותה אוכלוסייה.
יוסף וסרמן: לבוא היום ולומר שב ואל תעשה, זה הכי קל.
יוסף וסרמן: אדוני היושב-ראש, המסקנה שלנו היא שבהחלט יש מקום להמשיך בהליך ולפתור לגבי יתר קבוצות האוכלוסייה, אבל אם לא נפתור לפחות את החלק הזה, אנחנו נמשיך להיות כמו שהיו קודמינו וזה אומר לנסות לקבל מאה אחוזים ולהגיע עם אפס תוצאות.
יוסף וסרמן: כל אחד יכול לראות את זה לפי האג'נדה שלו ולומר מה לא טוב, אבל אנחנו החלטנו לראות מה כן טוב בחוק הזה ואנחנו באמת מבקשים ממשרד המשפטים דבר שלנו חסר.
יוסף וסרמן: כאשר יש את כל הטפסים ויש את הבקשה, השאלה מהו פרק הזמן עד שאותו אדם מקבל את האישור לברית הזוגיות.
יוסף וסרמן: מה פרק הזמן לאחר שהכל בסדר?
יוסף וסרמן: אין שום חקירות ואין שום בעיה, בתוך כמה זמן הוא נחשב כמי שיש לו את ההסכם של ברית נישואין?
יוסף וסרמן: עברתי על ההצעה ולא מצאתי את הסעיף הזה.
יוסף וסרמן: זאת צריכה להיות הבשורה לאותם אנשים שרוצים, ולא אלה שמחייבים אותם.
יוסף וסרמן: מי שלא ירצה להשתמש בחוק זה, זכותו לא להשתמש בו.
יוסף וסרמן: הוא יכול לנסוע לקפריסין, הוא יכול לנסוע לכל מקום אחר, אבל בואו נאפשר לפחות למי שכן רוצה, להשתמש בחוק הזה ונאמר לו שמדינת ישראל דאגה לו ויש לו חוק אותו הוא יכול לקחת ולהשתמש בו.
רוברט טיבייב: שאלה לכבוד הרב.
רוברט טיבייב: אמרת שזאת פריצת דרך וכי אנחנו נותנים מענה לכמה מאות אנשים בשנה, אבל הם לא צריכים את העזרה.
רוברט טיבייב: אנחנו סתם מבזבזים את הזמן שלנו.
רוברט טיבייב: יושב לידך חסר דת וזאת פעם ראשונה שאני רואה אדם שאומר שהוא חסר דת.
זאב אלקין: אם אתה מגדיר את זה כבזבוז זמן, אתה לא חייב לעשות את זה.
יוסף וסרמן: אני מסכים אתך בדבר אחד, שבהחלט צריך להיות פיקוח ולאחר שנה להתכנס כאן ולומר אם שכרנו היה או לא היה.
יוסף וסרמן: בוא ניתן לאנשים בשטח לאמץ את זה.
יוסף וסרמן: החוק הזה לא עומד, אין לו ניסיון, הוא לא נבדק, לא נעשה סקר.
יוסף וסרמן: הוא מדבר על דברים אחרים.
יוסף וסרמן: הוא מדבר על סוג אחר של זוגות מעורבים.
יוסף וסרמן: החוק הזה לדעתי, לאחר שנה, צריך משרד המשפטים לבוא ולומר כמה אנשים אכן השתמשו בו, כמה באמת קיבלו פתרון וכמה לא קיבלו.
יוסף וסרמן: אז נוכל להיות חכמים ועל סמך זה נוכל לשנות, להוסיף או לראות איך אנחנו מתקדמים.
רוברט טיבייב: יפה.
רוברט טיבייב: נגיד שאחרי שנה אנחנו קיבלנו אלף בקשות.
אורית זוארץ: אלף זה בשבע שנים.
רוברט טיבייב: באמצעות החוק הזה אתה מייצר חסרי דת.
רוברט טיבייב: זה מה שאתה עושה.
אורית זוארץ: אתה מעודד את זה.
יוסף וסרמן: אני רוצה לומר לך שאני אומר שלא יפרסמו את השמות, לא בטלוויזיה של הכנסת ולא בשום אמצעי תקשורת.
יוסף וסרמן: האנשים האלה יכולים להיות אנשים מכובדים ביותר שמבקשים עזרה ומבקשים פתרון אבל מי יודע על כך?
יוסף וסרמן: כל התקשורת?
30807: צריך לדעת אם אדם נשוי או לא.
30807: זה דבר אוניברסלי גלוי לגמרי.
זאב אלקין: השאלה אם משרד המשפטים רוצה להגיב כבר בשלב הזה.
מוריה כהן-בקשי: תגובה לגבי התקופה.
מוריה כהן-בקשי: זה בין שישים יום במקרה של היעדר התנגדות לשלושה חודשים במקרה שיש התנגדות.
זאב אלקין: זאת תשובה לשאלה שנשאלה.
מוריה כהן-בקשי: עד הרישום.
זאב אלקין: יש כמה חברי כנסת שמבקשים להעיר הערות קצרות.
זאב אלקין: אני נרשמתי אצל היושב-ראש הקבוע בדיוק ברגע שהוא רצה לצאת, אני אשתמש באפשרות הזאת ואני אומר כמה מלים ולאחר מכן אעביר את רשות הדיבור לחברי הכנסת להמשך הסבב.
יוחנן פלסנר: מה סדר היום שהולך להיות עכשיו?
זאב אלקין: תכף יחזור היושב-ראש הקבוע ותדע מה סדר היום.
יוחנן פלסנר: אני רוצה שתיקח פיקוד מלא.
זאב אלקין: אתה בטוח?
זאב אלקין: כמה חודשים ניסית לשכנע אותי שזה לא טוב.
יוחנן פלסנר: לפי העמדה שלך בעבר, התשובה היא כן, אני בטוח, אלא אם כן שינית את עמדתך.
זאב אלקין: זה לא טוב שאני לוקח פיקוד מלא והנה, שמעתי בעצתך והעברתי את הפיקוד בוועדה למישהו אחר.
יוחנן פלסנר: כל עוד נשארת דבק בעקרונותיך, התשובה היא כן.
זאב אלקין: דווקא לאור דעותיי, אני רוצה להתייחס למה שנאמר כאן ולהעיר כמה הערות.
זאב אלקין: אני חושב שכל מי שבא לבקר את החוק הזה במספרים, עושה תרגיל מסוים של הטעיה כי תסתכלו מה אומרים.
זאב אלקין: אומרים שהחוק ייתן מענה ל-200 משפחות בשנה ויש 300 אלף אנשים.
זאב אלקין: כולנו יודעים ש-300 אלף האנשים לא מתחתנים אלא מתחתן מספר הרבה יותר קטן.
זאב אלקין: בא מישהו ואומר שיש 200 משפחות בשנה ותסתכלו כמה משפחות יוצאות לקפריסין, אבל כולנו יודעים שהמשפחות שיוצאות לקפריסין, חלקן הגדול, כנראה הרוב, אלה אנשים ששניהם יהודים והם עושים את זה מסיבות אחרות לגמרי.
זאב אלקין: לכן, מי שרוצה לבוא ולבקר את החוק הזה בסטטיסטיקה, כדאי שיניח עוד מספר.
זאב אלקין: כמה משפחות שאחד מבני הזוג הוא חסר דת יוצאים לקפריסין?
יוחנן פלסנר: קפריסין זה רק סימבול.
זאב אלקין: לפי הנתון של מי שיושב לידך, המסמך שלהם מדבר על 420 משפחות בשנה.
זאב אלקין: אחרי ששמנו את המספר הזה, עכשיו אנחנו רואים את המספרים בפרופורציה.
יוחנן פלסנר: זה יכול לקרות גם בעוד מדינות ולא רק בקפריסין.
זאב אלקין: אני מניח שגם מספר של 200 הוא הערכה בדיוק על אותו מקום.
זאב אלקין: אנחנו מדברים על כך שיש כאן שלוש קבוצות אוכלוסייה.
זאב אלקין: בואו נשים דברים על השולחן כי קל מאוד להטעות כאן במספרים של 300 אלף, אבל זה מספר מדומה לסוגיה הזאת.
זאב אלקין: יש 200 משפחות שהחוק הזה אולי ייתן להן מענה, אם הם ירצו בו.
זאב אלקין: מי שלא ירצה, לא ישתמש בו.
זאב אלקין: יש עוד כ-200 ומשהו משפחות שהחוק הזה לא ייתן להם מענה והחוק הקיים היום במדינת ישראל לא נותן להם שום מענה, ויש סוגיה אחרת של שני אנשים שהחוק הקיים במדינת ישראל נותן להם מענה והם לא מעונינים להשתמש בו, או ששניהם יהודים אבל מסיבות אחרות שכרגע אני לא נכנס אליהן, הם לא יכולים להינשא, שהם מה שנקרא פסולי חיתון ולא מנועי חיתון.
יוחנן פלסנר: אדוני היושב-ראש, לא עשית חישוב נכון.
יוחנן פלסנר: החישוב שלך לא נכון.
יוחנן פלסנר: כתוב כאן 470 לפחות רק בקפריסין.
זאב אלקין: גם 200 זה רק בקפריסין.
יוחנן פלסנר: 470 מעורבים רק בקפריסין.
זאב אלקין: זה כולל את ה-200.
יוחנן פלסנר: לא, זה לא כולל את ה-200.
קריאה: זה לא כולל את ה-200.
קריאה: ה-200 הם חסרי דת.
קריאה: הם כאלה שהם לא יהודים.
יוחנן פלסנר: אלה רק מעורבים וזה רק בקפריסין.
יוחנן פלסנר: הרי קפריסין זה סימבול.
יוחנן פלסנר: 470 בקפריסין ועוד כמה מאות בכל מיני מקומות אחרים.
זאב אלקין: אני אשאל אותך חבר הכנסת פלסנר, לפי הערכתך, אם אנחנו לוקחים רק את הזוגות שאחד מבני הזוג שהוא לא יהודי, לאיזה אחוז מהם החוק נותן מענה?
30807: יש את הנתונים של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
יוחנן פלסנר: לאפס.
30807: על פי הנתונים של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה שמתייחסים לשנת 2000 עד 2005, יש כאן רישום רטרואקטיבי, נישאו בשנים האלה כ-10,696 ישראלים חסרי סיווג דתי בחוץ לארץ, בכל המדינות.
30807: 10,696.
זאב אלקין: זוגות או אנשים?
30807: בודדים.
30807: 10,696 ישראלים חסרי סיווג דתי נסעו בין 2000 ל-2005 להתחתן בארצות זרות, חזרו לארץ ונרשמו אקטיבית במרשם.
30807: מתוכם 58 אחוזים מהאנשים האלה התחתנו עם יהודים, עם ישראלי שמוגדר כיהודי, שהחוק לא רלוונטי לגביהם.
30807: עוד 29 אחוזים מהם התחתנו עם בן זוג זר לא ישראלי שהחוק גם לא רלוונטי לגביו.
30807: רק 12.8 אחוזים מהישראלים חסרי הסיווג הדתי שנסעו בשש השנים האלה להתחתן בחוץ לארץ, התחתנו עם ישראלי שהוא גם חסר סיווג דתי.
30807: אלה המספרים.
30807: זאת אומרת, החוק הזה הולך לעזור ל-12 אחוזים מהישראלים חסרי הסיווג הדתי שהם פחות מ-4 אחוזים מסך הישראלים שמתחתנים בחוץ לארץ.
קריאה: אלה אותם מספרים שיש במרכז המידע והמחקר.
קריאה: אלה אותם 200 אנשים בשנה.
זאב אלקין: זכות לקריאות ביניים שמורה רק לחברי הכנסת.