GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עידית מילמן: הלכה למעשה כרגע בשטח יש ואקום ונוצרו תחליפים.
עידית מילמן: יש נישואים אזרחיים, יש ידועים בציבור, יש פתרונות משפטיים שנבנים פסיקה במקום בחקיקה.
עידית מילמן: צריך לבוא ולהסביר את העניין ולתת יכולת בחירה חופשית.
דוד רותם: אחד הגופים כאן ביקש שישאירו את נושא הידועים בציבור.
דוד רותם: הוא ביקש לא לפגוע בנושא הידועים בציבור.
עידית מילמן: אני אסביר לך למה.
דוד רותם: הידועים בציבור הוקמו על ידי השופט חיים כהן כאשר הוא הגיע למסקנה שאין פתרון חוקי.
דוד רותם: אם יש פתרון חוקי, אין ידועים בציבור כי מדינה מסודרת יש בה רישום.
עידית מילמן: צריך להיות פתרון חוקי לכלל האוכלוסייה.
דוד רותם: יהיה פתרון חוקי לכלל הציבור.
עידית מילמן: נכון להיום אין פתרון.
דוד רותם: אנחנו מדברים עכשיו על חוק ספציפי ולא על הפתרון הכללי.
דוד רותם: החוק הספציפי הזה לא פותר את בעיית כלל הציבור.
עידית מילמן: גם החוק הספציפי הזה לא נותן מענה לאותה אוכלוסייה מדוברת מכיוון שאנחנו יוצרים גטו משפטי.
עידית מילמן: אנחנו אומרים לאנשים שאתם לא שייכים למגזר הדתי, אבל אנחנו נעביר אתכם בחבלי המוסד הדתי שייתן לכם את החותמת שאתם לא בעלי דת כזאת או אחרת ותלכו לקבל נישואים במוסד סוג ב' או כמו שאמר ידידי, סוג ז'.
עידית מילמן: גם אחרי שהם יקבלו את אותה חותמת ויבואו בהסכם של ברית הזוגיות, הם לא יקבלו את אותן זכויות.
עידית מילמן: יש בכך אמירה שאומרת שאנחנו לא סומכים עליהם ואנחנו חושבים שהם עושים את זה לשם אחיזת עיניים.
עידית מילמן: גם מי שרוצה לעשות אחיזת עיניים יעשה את זה בנישואים כדת וכדין, ויעשה את זה באפשרויות אחרות העומדות בפניו.
עידית מילמן: לוקחים כאן אוכלוסייה, מבדלים אותה, מפחיתים את האמון כלפיה ונכון להיום אותם תחליפים בשטח שדיברנו עליהם לפני כן, נותנים מענה יותר מכובד לאותם אנשים.
דוד רותם: מי שירצה להמשיך בפתרונות הקיימים היום ולנסוע לקפריסין, יוכל לעשות את זה.
דוד רותם: אף אחד לא מונע את זה ממנו.
עידית מילמן: אני מסכימה אתך, אבל הפתרון הזה שכרגע עומד על הפרק יסתום את הגולל על פתרונות אחרים ויהווה עצימת עיניים לומר שנתנו פתרון חלקי כאשר לא נתנו כלום, והעניין ירד מעל סדר היום הציבורי כמו שנאמר כאן לפני כן.
דוד רותם: את שמעת מה שאמר חבר הכנסת אלקין.
דוד רותם: בגישה שלכם כבר שישים שנים אתם מנסים להנהיג נישואים אזרחיים במדינת ישראל וזה יהיה הכל או לא כלום.
עידית מילמן: זה לא הצליח בחקיקה.
דוד רותם: בפסיקה יש נישואים אזרחיים?
עידית מילמן: אין נישואים אזרחיים, אבל ניתנו תחליפים אחרים.
דוד רותם: אז יהיה הכל או לא כלום ויישאר הלא כלום.
גלי עציון: השאלה אם הצעת החוק שמובאת היום – ואני בהחלט משתתפת בדילמה של היושב-ראש כי אנחנו הרבה פעמים משתפים פעולה ותמיד אומרים שהטוב ביותר הוא האויב של הטוב ולפעמים צריך רגל בדלת וזה גם נכון – האם אנחנו מדברים על רגל בדלת או אנחנו מדברים על קומקום רותח שאנחנו מאפשרים לו פה עכשיו יציאה קצת של לחץ שתיתן אפשרות לוועדה לומר שקצת שחררנו, אז בואו נשב עוד 15 חודשים.
גלי עציון: בפועל זה לא נותן מענה לאיש.
גלי עציון: זאת אומרת, גם הקבוצה של אותם 200 אנשים – ותסלחו לי על הציניות, אבל מעט מרגיש שההפרטה הגיעה גם לכנסת כי זה קצת חדש לי שמחוקקים חוקים לקבוצה מאוד מצומצמת של אנשים – למעשה אם אנחנו בוחנים אחד לאחד את המצב הקיים היום, הן מבחינת פסיקה, הזכויות של ידועים בציבור והן מבחינת יכולת לפנות למדינות זרות, תקבל מענה יותר נכון ויותר נוח במצב הקיים היום.
גלי עציון: זאת שאלה אמיתית ליושב-ראש והיא במה יועיל החוק יותר מהמצב הקיים היום.
דוד רותם: אם אני פתרתי בעיה לשני אנשים במדינת ישראל ועל זה חוקקתי חוק, דייני.
קריאה: השאלה באיזה מחיר.
דוד רותם: בכל מחיר.
דוד רותם: המחיר הוא שאני לא אעסוק בחוק אחר.
דוד רותם: אני לא אעשה את החוק הרחב.
דוד רותם: אני מודיע לכם שהיום החוק הרחב, אין לו סיכוי לעבור בבית הזה ולצערי הרב בכנסת חוקים עוברים ברוב.
דוד רותם: אין לי סיכוי.
דוד רותם: כאשר קדימה הייתה בשלטון, לא היה לי סיכוי, וכאשר הליכוד בשלטון, אין לי סיכוי.
דוד רותם: יש רק סיכוי אחד.
30807: כבודו, אמרו את זה על חוק יחסי ממון, והנה בקונסטלציה פוליטית יש אותו.
דוד רותם: ואדוני יודע טוב מאוד כמה אנחנו נאבקנו על חוק יחסי ממון ואיך החזיקו את זה עד הדקה ה-90 ובמקרה זה עבר.
דוד רותם: אדוני יודע טוב מאוד שזה היה מאוד במקרה כי אדוני יודע שהעברנו את זה בוועדה והקפיאו את זה אחר כך.
דוד רותם: אני מודיע לכם דבר אחד.
דוד רותם: רבותיי, השיטה של הכל או לא כלום, עלי איננה מקובלת.
גלי עציון: זאת לא שיטה של הכל או לא כלום.
דוד רותם: זה הכל או לא כלום.
דוד רותם: כי אתם אומרים או שתעביר את החוק הרחב, או אל תעביר כלום.
גלי עציון: על הרצף הזה יש עוד אפשרויות.
דוד רותם: אתם חושבים דבר מאוד פשוט ובנושא הזה אני מוכרח לומר שאני פשוט נהנה לראות את שיתוף הפעולה ההדוק בין הגופים שלכם, בעיקר הרפורמים יחד עם הרב גפני, וחבר הכנסת מיכאלי לא דיבר, כך שאני לא אזכיר אותו.
30807: מצדנו תמיד נשמח לשתף פעולה.
דוד רותם: אתם תשמחו מאוד לשיתוף פעולה, אבל אתם בנושא הזה משתפים אתו פעולה משום שאתם אומרים בדיוק כמוהו: בוא נפיל את החוק הזה.
דוד רותם: אתם מאמינים שיבוא חוק אחר והוא מאמין שלא יבוא כלום והמצב יישאר כמות שהוא.
30807: זאת דמוקרטיה.
דוד רותם: אתה מאמין שכאשר לא יעבור כלום, אתה תצליח להעלות את זה על סדר היום ולשנות.
דוד רותם: אני מודיע לך שהלחץ הציבורי ואותו שסתום וכל הדברים שאמרת, לא יועילו דבר מסיבה אחת פשוטה: ממשלה עובדת על פי כללים קואליציוניים ואף אחד לא רץ נגדה.
דוד רותם: גם אם יביאו חוקים על ידי האופוזיציה, הם ייפלו בקואליציה.
30807: הנה הלחץ שלך הביא אותנו למקום שעל פניו מי האמין שהמפלגות החרדיות יסכימו להיות בו.
דוד רותם: הלחץ שלי הביא אותך למקום שהצלחנו להביא אותם לנקודה מסוימת.
דוד רותם: אני חולק על כולכם כי אני אומר שהפתח הזה, אני יודע מה תהיה התוצאה שלו.
דוד רותם: ידידי שחר אילן אמר את זה הבוקר נדמה לי, מה יקרה אחרי שהחוק הזה יעבור, אבל אל תחזור על זה כאן כי אתה רק תזיק.
דוד רותם: לכן אני אומר לכם שזה סדק חשוב.
לודמילה אויגנבליק: אני מייצגת עמותה למשפחות מעורבות.
לודמילה אויגנבליק: אני חושבת שהצעת החוק הזאת היא לא טובה.
לודמילה אויגנבליק: אנחנו מתנגדים להצעת החוק.
לודמילה אויגנבליק: אתם באופן רשמי רוצים ליצור קבוצה חדשה בארץ, קבוצת אנשים שהם חסרי דת.
דוד רותם: הצעת החוק הזאת לא מתייחסת למשפחות מעורבות.
לודמילה אויגנבליק: לא, לחסרי דת.
לודמילה אויגנבליק: מי הם חסרי הדת?
לודמילה אויגנבליק: חסרי דת הם ילדים לאבות יהודים.
לודמילה אויגנבליק: אני לא יודעת על עוד מדינה אחרת שסירבה לתת זכויות לזרע של ארצנו.
לודמילה אויגנבליק: לפי ברית הזוגיות, מתחתנת רבינוביץ עם שפירא והם לא יהיו נשואים אלא יהיו בברית זוגיות.
לודמילה אויגנבליק: אחר כך הם נמצאים בשולי החברה.
דוד רותם: למה זה קשור לשולי החברה?
לודמילה אויגנבליק: זה קשור כי הם לא נשואים, הם בברית זוגיות והילדים שלהם לא יהיו מנישואים נורמליים.
לודמילה אויגנבליק: זה כאילו נישואים.
דוד רותם: את שמעת כאן שהארגונים מדברים – ארגוני הנשים – על כך שהם רוצים שיישאר נושא הידועה בציבור.
לודמילה אויגנבליק: אם ירצו להתחתן אפילו עשרים אנשים, אני לא חושבת שהחוק מאפשר להם לחיות כאן כמו כולם.
לודמילה אויגנבליק: המדינה נותנת זכויות לקבוצה כל כך קטנה ושוללת את הזכות הזאת מכל העם, והשאלה מה זה אומר.
לודמילה אויגנבליק: על פי לאום ודת, רק קבוצה קטנה מקבלת זכויות.
כלב מאיירס: יש לי הצעה לתיקון ההצעה שמונחת על השולחן שלפי דעתי היא פשרה מסוימת בין הסדר כוללני למה שיש היום וזה לקחת את הסמכות להחליט מיהו חסר דת מבתי הדין הדתיים ולתת אותו לאזרח הפשוט כך שכל אזרח יוכל לבוא ולהצהיר על עצמו כחסר דת, אם הוא רוצה להתחתן עם חסר דת.
כלב מאיירס: לפי דעתי זאת פשרה מסוימת שאפשר לשקול אותה.
אדם אבזק: אני היועץ המשפטי של בתי הדין השרעים.
אדם אבזק: אני מבין שאחר כך נתייחס לסעיפים עצמם.
אדם אבזק: בין הגרוע והרע, אפילו אם בוחרים את הרע, זה עדיף על הגרוע.
אדם אבזק: אם זה יהיה צעד אחד קדימה שיפתור גם בעיות אחרות כפי שאתה אומר, אני חושב שגם זה טוב.
אדם אבזק: אם זה פותר בעיה של אדם אחד, גם זה טוב.
אדם אבזק: המצב הזה קיים.
אדם אבזק: כמו שאומר כבודו, הידועים בציבור חיים בלי שום דבר כתוב.
אדם אבזק: לפחות החוק הזה קובע מסגרת מסוימת ותנאים מסוימים.
אדם אבזק: אולי עבור הידוע בציבור זה רע, אבל יותר טוב מהגרוע.
אדם אבזק: מהבחינה הזאת אני חושב, גם כדי לפעול לתיקון האפליה, פותרים בעיה לקבוצת מיעוט קטנה ולא פותרים את הבעיה הגדולה של למשל זוגות מעורבים שיש לנו קשר אתם כבית דין שרעי.
אדם אבזק: אם זה בא כדי למנוע אפליה, אפליה זה דבר גרוע בכל מדינה דמוקרטית ששומרת על זכויות האדם, ואם זה יהיה פתח לתיקונים נוספים, אני חושב שהדבר הזה יועיל.
אדם אבזק: כפי שכבודו אמר יש לזה סיכוי, אם נפעל צעד אחר צעד ולא נעצור בנקודה הזאת.
דוד רותם: עורכת הדין בקשי, את מוכנה להתחיל לקרוא את החוק?
מוריה כהן-בקשי: אלעזר יקרא אותו.
23591: הצעת חוק ברית הזוגיות לחסרי דת, התשס"ט-2009 1.
23591: הגדרות בחוק זה – "בית דין דתי" – בית דין רבני או בית דין שרעי, בית דין של העדה הנוצרית ובית דין דתי דרוזי.
23591: "בית המשפט" – בית המשפט לענייני משפחה.
23591: "בני זוג" – בני זוג שהם איש ואישה.
23591: "בקשה ליישוב סכסוך" - פתיחת הליך בבית המשפט בבקשה ליישוב סכסוך בין בני זוג לפי תקנות סדר הדין האזרחי.
23591: "ברית זוגיות" – הסכם בין בני זוג לחיות יחד ולקיים חיי משפחה ומשק בית משותף.
23591: "דיין" – כל אחד מאלה לפי העניין – (1) לעניין יהודים – דיין כהגדרתו בחוק הדיינים המכהן בבית הדין הרבני הגדול.
23591: (2) לעניין דרוזים – קאדי-מד'הב כהגדרתו בחוק בתי הדין הדתיים הדרוזים המכהן בבית הדין הדתי הדרוזי לערעורים.
23591: (3) לעניין מוסלמים – קאדי, כהגדרת בחוק הקאדים המכהן בבית הדין השרעי לערעורים.
23591: (4) לעניין בני עדה נוצרית – דיין של ערכאת הערעור בישראל של אותה עדה נוצרית.
23591: "חוק מרשם האוכלוסין" – חוק מרשם האוכלוסין התשכ"א-1965.
23591: "חסר דת" – מי שאינו יהודי, מוסלמי, דרוזי או בן העדה הנוצרית ובית דין דתי לא קיבל החלטה אחרת בעניינו בהתאם להוראות סעיף 6.
23591: "מרשם האוכלוסין" – מרשם אוכלוסין המתנהל לפי חוק מרשם האוכלוסין.
23591: "מרשם הזוגיות" – מרשם של בני זוג שבאו בברית הזוגיות הנערך על פי הוראות חוק זה.
23591: "עדה נוצרית" – עדה דתית נוצרית כמשמעותה בסימן 54 לדבר המלך במועצה לארץ ישראל, 1922 עד 1947.
23591: "ראש בית דין דתי" – כל אחד מאלה לפי העניין: (1) לעניין יהודים – נשיא בית הדין הרבני הגדול.
23591: (2) לעניין דרוזים – ראש בית הדין הדתי הדרוזי לערעורים.
23591: (3) לעניין מוסלמים – נשיא בית הדין השרעי לערעורים.
23591: (4) לעניין בני עדה נוצרית – ראש ערכאת הערעור בישראל של אותה עדה נוצרית.
23591: "רושם נישואין" – הרשות הרושמת כהגדרתה בפקודת הנישואין והגירושין(רישום).
23591: "רשם הזוגיות" – מי שמונה לפי הוראות סעיף 4.
23591: "השר" – שר המשפטים.
23591: "תושב ישראל" – מי שהתגורר בישראל במשך תקופה של שלוש שנים מתוך חמש השנים שקדמו ליום הגשת הבקשה לרישום במרשם הזוגיות לפי סעיף 5 שהוא אחד מאלה: (1) אזרח ישראלי.
23591: (2) מי שניתנה לו אשרת עולה או תעודת עולה לפי חוק השבות.
23591: (3) מי שניתן לו רשיון לישיבת קבע לפי חוק הכניסה לישראל.
דוד רותם: חבר הכנסת מיכאלי, הערות?
אדם אבזק: הערה.
אדם אבזק: בהגדרת רשם הנישואין לגבי המוסלמים, ההגדרה לא מתאימה משום שהפסיקה קבעה שהפקודה הזאת אינה חלה אם כי רק סעיף 37 לחוק המשפחה העותמנית.
אדם אבזק: בהגדרת רשם הנישואין לגבי מוסלמים, הפקודה עצמה אינה חלה לגבי מוסלמים כי הפסיקה קבעה שמה שחל זה סעיף 37 לחוק המשפחה העותמנית.
אדם אבזק: צריך לתקן את זה.
מוריה כהן-בקשי: מה אתה מציע להוסיף?
אדם אבזק: קאדי.
אראל גלבוע: מה קורה עם עדה נוצרית שאין לה מערכת משפטית והיא אינה מוגדרת בסימן 54 לדבר המלך?
דוד רותם: אז היא לא עדה דתית.
דוד רותם: אז הוא חסר דת.
אראל גלבוע: זאת אומרת שאני נוצרי חסר דת.
דוד רותם: אתה לא נוצרי אלא אתה חסר דת.
אראל גלבוע: זה כבר אבסורד יותר גדול ממה שהיה עד עכשיו.
דוד רותם: בסדר, זה אבסורד.
דוד רותם: חבר הכנסת בן-ארי, יש לך הערות?
מיכאל בן-ארי: כרגע לא.
23591: רציתי לשאול את משרד המשפטים לגבי הגדרת תושב ישראל.
23591: למה נדרש פרק הזמן המינימלי של שלוש שנים במקום חמש שנים?
23591: לא מדובר כאן על אדם שהזדמן לכאן אלא מדובר על אדם שהוא או אזרח או עולה או שניתן לו רשיון לישיבת קבע.
מוריה כהן-בקשי: במדינת ישראל ברגע שמגישים את הבקשה, אתה הופך להיות אזרח והכוונה היא שכן תהיה שייכות מסוימת.
23591: האלטרנטיבה היא לא לקבוע פרק זמן מינימלי.
23591: האלטרנטיבה היא לקבוע שהוא מתגורר בישראל.
23591: אני רוצה להזכיר שבהצעות חוק ממשלתיות קודמות זאת הייתה ההצעה.
מוריה כהן-בקשי: נכון.
23591: בלי פרק זמן מינימלי.
מוריה כהן-בקשי: אני מסכימה שזה אפשרי.
מוריה כהן-בקשי: העניין הוא שכאשר יושב רשם ורוצים שכמה שיותר זה יהיה חד משמעי, להתחיל לעשות מין בירור מרכז חיים והיכן הוא מתגורר, זה יכול לסבך אתהעניין.
23591: להפך, מתגורר זה הרבה יותר פשוט מאשר להתחיל לבדוק כמה מתוך תקופה של חמש שנים הוא היה או לא היה בישראל.
מוריה כהן-בקשי: אבל זה נותן לו אפשרות לדעת אם הוא יצא מהארץ.
דוד רותם: הוא יצא וחזר.
מוריה כהן-בקשי: אנחנו בעולם בו דברים ניידים.
מוריה כהן-בקשי: ברשות היושב-ראש, לנושא הזה של הגדרת קאדי, אני חושבת שזה נכון לכתוב קאדי אבל אני אבקש לעשות בירור בנקודה הזאת, אם זה ניסוח מספיק נכון לקאדי.
דוד רותם: סעיף מספר 1 – אושר.
23591: 2.
23591: הזכאים לערוך ברית זוגיות ולהירשם במרשם הזוגיות זוג חסרי דת המסכימים לבוא בברית הזוגיות רשאים לערוך ברית זוגיות בפני רשם הזוגיות ולהירשם במרשם הזוגיות בהתקיים התנאים המפורטים להלן ובכפוף להוראות סעיפים 5 עד 8. (1) הם בני 18 שנים לפחות.
23591: הם תושבי ישראל.
23591: (3) הם רשומים במרשם האוכלוסין כחסרי דת.
23591: (4) הם אינם קרובי משפחה.
23591: לעניין זה - "קרוב משפחה של אדם" – הורהו, הורה של הורהו, צאצאיו, בן זוג או מי שהיה בן זוג של כל אחד מהם, וכן אח או אחות ובני זוגם, והכל אף אם הייתה הקרבה תוצאה של אימוץ.
23591: "בן זוג של אדם" – מי שנשוי לאותו אדם וכן מי שרשום כבן זוגו של אותו אדם במרשם הזוגיות.
23591: (5) הם אינם נשואים זה לזו ואינם רשומים במרשם האוכלוסין כנשואים זה לזו.
23591: (6) אף אחד מהם אינו נשוי לאחר, אינו רשום במרשם האוכלוסין כנשוי לאחר, ואינו רשום כבן זוגו של אחר במרשם הזוגיות או במרשם דומה המתנהל על פי דין במדינה אחרת.
23591: (7) היה אחד מהם פסול דין או מי שמונה לו אפוטרופוס, בית המשפט אישר שהוא מסוגל לתת הסכמה מדעת לבוא בברית הזוגיות.
דוד רותם: הערות.
מוריה כהן-בקשי: אעיר לסעיף (5) ו-(6).
מוריה כהן-בקשי: המטרה של סעיף (5) הוא למנוע את הכפל של נישואין וברית זוגיות.
מוריה כהן-בקשי: המטרה של סעיף (6) שמונה גם את אף אחד מהם לא רק שהוא לא נשוי אלא שהוא לא רשום בברית זוגיות, היא באמת לתת מעמד שווה ערך מבחינה זאת לברית הזוגיות כמו הנישואים ואי אפשר לעשות שתי בריתות זוגיות במקביל.
אדם אבזק: אני מבין שקרובי המשפחה כאן זה לפי הדין העברי.
מוריה כהן-בקשי: לא לגמרי, כי נגיד יש דוד ודודה בדין העברי, וכאן זה משהו שהוא יותר מקובל בעולם.
אדם אבזק: כי אחרת, קרוב משפחה רחב יותר לגבינו.
אדם אבזק: עכשיו אין לי את ההרחבה, אבל לפעמים יש איסור חיתון מסוים רחב יותר מההגדרות האלה.
דוד רותם: אם הם מוסלמים.
דוד רותם: כאן אנחנו מדברים על כך שהם לא מוסלמים אלא הם חסרי דת.
דוד רותם: גם לגבי היהודים יש עוד נושאים שאסור להם להתחתן, אבל אני לא יכול להכניס אותם כי מדובר בחסרי דת.
דוד רותם: בוא לא נהפוך אותם לדתיים כשהם ברוך השם לא דתיים.
דוד רותם: הם ברחו מהדת ואתם רוצים להחזיר אותם לדת.
דוד רותם: עזבו אותם.
אדם אבזק: רציתי לדעת לאיזה כיוון זה הולך.
נובאל רסלאן: מבחינת ההגדרות אמרת שהכל יהיה מובן מבחינת כל הדתות, מבחינת היחס לדת.
דוד רותם: מבחינת חסרי הדת, אבל מבחינת קרוב משפחה אין בעיה כי ברגע שהוא חסר דת, אני לא הולך לדין המוסלמי לבדוק עם מי הוא יכול להתחתן ועם מי לא, כי הוא לא מוסלמי.
אדם אבזק: אם הוא קבע.
דוד רותם: רק אם הוא קבע.
דוד רותם: אם הוא לא קבע, הוא לא יכול להירשם.
דוד רותם: אם לא נקבע שהוא חסר דת מוסלמית, הוא לא יכול להירשם.
אדם אבזק: ההתייחסות היא התייחסות שלילית.
אדם אבזק: הוא איננו מוסלמי.
אדם אבזק: זה לא לקבוע אם הוא מוסלמי או לא.
דוד רותם: הוא לא מוסלמי.
שחר אילן: בן זוג או מי שהיה בן זוג של כל אחד מהם?
שחר אילן: כלומר, מישהו היה נשוי לילד?
דוד רותם: הוא לא יכול להתחתן עם גיסתו.
שחר אילן: אחרי שהיא התגרשה?
שחר אילן: למה?
מיכאל בן-ארי: לא הבנתי הקטע של המאומץ.
מיכאל בן-ארי: מאומצים הם לא אחים.
מוריה כהן-בקשי: חוק אימוץ ילדים קובע שלכל דבר ועניין רואים ילד מאומץ כילדו של אדם.
דוד רותם: אני לא רוצה שאדם יתחתן עם הגרושה של אבא שלו.
דוד רותם: עדיף שזה לא יקרה.
דוד רותם: אלה סעיפים שקיימים בכל העולם.
דוד רותם: לך אין בעיה עם זה, אבל לי יש בעיה עם זה.
23591: שאלה למשרד המשפטים לגבי תושבי ישראל.
23591: מדוע שני בני הזוג צריכים להיות תושבי ישראל?
23591: בהצעות חוק קודמות, גם בהצעת החוק של הממשלה, היה די בכך שאחד מבני הזוג הוא תושב ישראל.
מוריה כהן-בקשי: התפיסה כאן הייתה לתת מענה לתושבי ישראל.
מוריה כהן-בקשי: התשובה היא לא תשובה משפטית.
מוריה כהן-בקשי: משפטית אפשר היה לעשות כך ואפשר היה לעשות אחרת אבל המחשבה הייתה שזאת הקבוצה שהמדינה מחויבת כלפיה.
דוד רותם: יש הערות נוספות לסעיף 2?
מוריה כהן-בקשי: אני רוצה להשלים את התשובה לעניין האימוץ.
מוריה כהן-בקשי: כיוון שהתפיסה האזרחית רואה אחים מאומצים, הורים ובן מאומץ, כאחים והורים לכל דבר, למרות שתפיסה דתית יכולה אולי – ספק אם יעשו את זה – להתיר נישואין בין אח ואחות מאומצים, לא יכול להיות שייתנו לזה מקום בחוק הזה.
מיכאל בן-ארי: אני מכיר מקרים כאלה.
מוריה כהן-בקשי: אבל זה לא נכון בחוק אזרחי ליצור מצב כזה.
דוד רותם: יש עוד הערות לסעיף 2?
דוד רותם: אנחנו מצביעים על סעיף 2.
דוד רותם: ה צ ב ע ה סעיף 2 – אושר.
23591: 3.
23591: סמכות ייחודית של בית המשפט.
23591: לבית המשפט סמכות ייחודית לדון בעניינים שבחוק זה למעט קביעת היותו של אדם חסר דת לעניין חוק זה.
23591: אני מבהיר שמדובר בבית המשפט לפי ההגדרה של סעיף 1, בית המשפט לענייני משפחה.
דוד רותם: ה צ ב ע ה סעיף 3 – אושר
23591: רשם זוגיות (א) השר ימנה אדם הכשיר להתמנות לשופט בבית המשפט לרשם זוגיות ורשאי הוא למנות כמה רשמי זוגיות אם מצא לנכון לעשות כן.
23591: מינה השר כמה רשמי זוגיות, ימנה אחד מהם לרשם זוגיות ראשי.
23591: (ב) רשם הזוגיות ינהל את מרשם הזוגיות.
23591: מינה השר כמה רשמי זוגיות, יפקח רשם הזוגיות הראשי על פעולתם של רשמי הזוגיות ויהיה אחראי על ניהולו התקין של המרשם.
23591: (ג) לצורך מילוי תפקידו יהיו לרשם הזוגיות סמכויות חקירה לפי סעיפים 9 עד 11 לחוק ועדות חקירה.
דוד רותם: לא צריך לקבוע שגם הרשם הזה הוא חסר דת?
דוד רותם: כדי שהוא יבין את אלה שבאים אליו.
דוד רותם: ה צ ב ע ה סעיף 4 – אושר
מיכאל בן-ארי: אני נגד.
דוד רותם: אתה כל הזמן נגד.
דוד רותם: הכל התקבל ברוב דעות, בניגוד לדעת.
מיכאל בן-ארי: לצורכי הפרוטוקול.
דוד רותם: לכל הסעיפים עד עכשיו, חבר הכנסת בן-ארי מתנגד.
דוד רותם: יש רוב למרות התנגדותו.
23591: 5.
23591: בקשה לעריכת ברית זוגיות ולרישום במרשם הזוגיות (א) בני זוג המבקשים לערוך ברית זוגיות לפני רשם הזוגיות ולהירשם במרשם הזוגיות, יגישו לרשם הזוגיות בקשה לכך (להלן – הבקשה לרישום).
23591: בקשה כאמור תוגש בטופס שקבע השר בצירוף תצהיר של בני הזוג כי מתקיימים בהם התנאים שבסעיף 2 ובצירוף מסמכים אחרים שקבע השר.
23591: (ב) הוגשה בקשה לרישום לפי הוראות סעיף קטן (א) ומצא רשם הזוגיות כי מתקיימים בבני הזוג התנאים שבסעיף 2, לאחר שבדק את פרטי הרישום של בני הזוג במרשם האוכלוסין, לרבות פרטי הרישום לעניין הדת והמצב האישי, יפרסם הודעה לציבור על הגשת הבקשה לרישום ויעביר העתק מן הבקשה לכל ראש בית דין דתי או למי שראש בית הדין הדתי הסמיך לכך לפי הוראות סעיף 6(ה).
23591: מצא רשם הזוגיות כי לא מתקיים אחד מהתנאים שבסעיף 2, ידחה את הבקשה לרישום וימסור הודעה על כך לבני הזוג.
רוברט טיבייב: אם אני אתנגד לסעיף הזה, מה תהיה התוצאה?
דוד רותם: יש לנו רוב להעביר את זה בניגוד לדעתך.
דוד רותם: אתה יכול להצביע ביחד עם חבר הכנסת בן-ארי ואנחנו נצביע על זה.
רוברט טיבייב: בכל מקרה אני רוצה להגיש הסתייגות.
דוד רותם: להגיש הסתייגות אתה יכול.
דוד רותם: מה ההסתייגות שלך?
רוברט טיבייב: אני צריך לנסח אותה.
23591: (ג) ראש בית דין דתי רשאי להודיע לרשם הזוגיות בהודעה כללית כי אין צורך להעביר אליו את העתקי הבקשות לרישום לפי הוראות סעיף קטן (ב) לשם רישום במרשם הזוגיות.
רוברט טיבייב: אני מתנגד.
מיכאל בן-ארי: תרשום שיש לי הסתייגות.
דוד רותם: אתה מתנגד כל הזמן.
מיכאל בן-ארי: לא, שירשום שיש לי הסתייגות.
מיכאל בן-ארי: אני אנסח אותה.
דוד רותם: אני רוצה להצביע נגד ההסתייגות שלך.
מיכאל בן-ארי: כתוב כאן שרשאי להודיע כי אין צורך להעביר אליו.
מיכאל בן-ארי: נגיד שהוא לא רשאי לעשות דבר כזה ובכל מקרה צריך להגיש.
דוד רותם: אם אב בית הדין אומר שאצלו אין בעיות כאלה?
מיכאל בן-ארי: זכותי להביע הסתייגות.
מוריה כהן-בקשי: אני אסביר.
מוריה כהן-בקשי: המטרה היא לגבי דתות בהן אין בעיה לא בנישואין אזרחיים ואלה פלגים מסוימים בקרב הנוצרים, שאין להם בעיה עם הדבר הזה והם לא רוצים כל פעם שישלחו אליהם והם יאמרו שאין להם התנגדות.
מוריה כהן-בקשי: הכוונה היא לאפשר לאותה דת קטיגורית לומר שהם מבחינתם מוכנים שלא יבקשו את הסכמתם והאיש יינשא גם אם הוא בעל הדת שלהם.
מוריה כהן-בקשי: זה כאשר הדת מקבלת את ההחלטה הזאת וזה נשיא בית הדין של אותו בית דין.
23591: (ד) השר יקבע הוראות לעניין אופן פרסום ההודעה על הגשת בקשה לרישום לפי סעיף קטן (ב) והפרטים שייכללו בה.
דוד רותם: אנחנו מצביעים על הסעיף.
אופיר פינס-פז: אני רוצה לשאול.
אופיר פינס-פז: לגבי זה שהשר יקבע הוראות – מתי?
אופיר פינס-פז: תוך כמה זמן?
אופיר פינס-פז: מתי יהיו תקנות?
אופיר פינס-פז: אני מציע תוך שישה חודשים.
דוד רותם: למה שישה חודשים?
מרינה סולודקין: שלושה.
רוברט טיבייב: שבועיים.
אופיר פינס-פז: צריך לתת לו גם זמן סביר.
דוד רותם: שישה חודשים זה המון זמן.
מרינה סולודקין: שלושה חודשים.
אופיר פינס-פז: היועץ המשפטי, כמה זמן לפי דעתך דרוש?
אופיר פינס-פז: הם אומרים שלושה חודשים.
אופיר פינס-פז: למה להשאיר את זה פתוח?
מיכאל בן-ארי: יש לי הסתייגות.
מיכאל בן-ארי: אני רוצה שזה יהיה חודשיים.
רוברט טיבייב: יש לי הסתייגות.
רוברט טיבייב: אני רוצה שזה יהיה שבועיים.
אופיר פינס-פז: האם מדובר רק בהתנהלות טכנית או ההוראות האלה תהיינה להן גם השפעות מהותיות?
מוריה כהן-בקשי: לא, זה אופן הפרסום.
אופיר פינס-פז: אם תהיה לזה משמעות מהותית, אולי נביא את זה לוועדת החוקה לאישור.
אופיר פינס-פז: אם זה רק טכני, אפשר להשאיר את זה.
מוריה כהן-בקשי: זה טכני.
מוריה כהן-בקשי: אופן הפרסום, באיזה עיתונים.
אופיר פינס-פז: משום שמדובר על אנשים שהם חסרי דת, חשוב שזה יפורסם גם בעיתונים לא בשפה העברית.
אופיר פינס-פז: זה צריך להיות כתוב כי אחרת אתם תפרסמו במקום שאף אחד רלוונטי לא יראה את זה.
דוד רותם: משרד המשפטים והרבנות יפרסמו את זה רק ב"יתד נאמן" וב"המודיע" .
דוד רותם: תאמין לי שיש כאן מספיק גופים שיפרסמו את זה בכל עיתון אחר.
אופיר פינס-פז: אני שואל אותך ברצינות.
מוריה כהן-בקשי: אין לי התנגדות אבל זה רק מסרבל.
אופיר פינס-פז: שיהיה ברור שזה צריך להיות מפורסם בעיתונים לא בעברית.
מוריה כהן-בקשי: אני יכולה לכתוב את זה לעצמנו.
מוריה כהן-בקשי: זה גם מובן מאליו כמעט.
אופיר פינס-פז: זה יהיה גם באינטרנט של משרד המשפטים?
דוד רותם: כן, היום יש חובה.
מוריה כהן-בקשי: אלה הכללים שייקבעו.
רוברט טיבייב: מה כתוב כאן על בודהיסטים, סינים ואחרים?
דוד רותם: אין להם בית דין כאן.
דוד רותם: זה אושר קודם.
דוד רותם: לאיש הזה אין בית דין, אז הוא נחשב לחסר דת.
דוד רותם: ההגדרה היא שלילית.
רוברט טיבייב: זאת אפליה.
דוד רותם: אנחנו מצביעים על סעיף 5.
אופיר פינס-פז: אני לא מצביע נגד.
דוד רותם: מישהו מתנגד?
מיכאל בן-ארי: אני.
דוד רותם: חבר הכנסת בן-ארי מתנגד.
דוד רותם: סעיף 5 – אושר
23591: התנגדות בית הדין לרישום במרשם הזוגיות (א) סבר ראש בית דין דתי כי אחד מבני הזוג שהגיש בקשה לרישום הוא בן העדה הדתית שענייני הנישואים שלה בסמכות השיפוט של בית הדין הדתי, או התעורר אצלו ספק ביחס להשתייכותו של אחד מבני הזוג לעדה הדתית האמורה, יעביר את העניין להכרעתו של בית הדין הדתי ויודיע על כך לרשם הזוגיות בתוך שישים ימים מיום קבלת העתק הבקשה.
23591: הודיע ראש בית הדין הדתי כאמור, ישהה רשם הזוגיות את החלטתו בבקשה לרישום עד להחלטת בית הדין הרבני בעניין לפי הוראות סעיף זה.
דוד רותם: גברת בקשי, אני רוצה להבין מה זה התעורר ספק ביחס להשתייכותו של אחד מהם.
דוד רותם: אני יודע שאישה יכולה להיות בהריון או לא להיות בהריון.
דוד רותם: אין שליש הריון ואין ספק בהריון.
דוד רותם: או שהאיש הוא יהודי או שהוא לא יהודי.
דוד רותם: הנושא של הספק צריך לרדת.
דוד רותם: אם הוא החליט שהוא יהודי, אז הוא יהודי.
דוד רותם: אם הוא החליט שהוא לא יהודי, הוא לא יהודי ואותו דבר לגבי כל דת אחרת.
דוד רותם: ספק, זה להקל.
מוריה כהן-בקשי: אני מסכימה לגבי הקביעה הסופית שהיא צריכה להיות ודאית.
מוריה כהן-בקשי: העניין הוא שלא רצינו לשלוח את כולם לבית הדין שידון ולכן מה שעשינו זה שיש כאן את ראש בית הדין הדתי כמיפוי ראשוני שהוא יוכל לומר לגבי הרוב הגמור שאין לגביהם ספקות ולהוריד את זה מעל סדר היום מיד.
מוריה כהן-בקשי: ברגע שיש איזושהי שאלה, הגיור כן טוב או לא טוב, רק את המקרים האלה.
אופיר פינס-פז: עד קץ הדורות.
אופיר פינס-פז: רק את ההודעה תוך 60 ימים.
דוד רותם: תקרא מה כתוב בסעיף (ג).
אופיר פינס-פז: כאשר נגיע ל-(ג), נקרא את (ג).
מוריה כהן-בקשי: תנו לי להסביר.
דוד רותם: אם יש ספק, הוא מעביר ובית הדין הרבני צריך לתת החלטה תוך 60 ימים.
מוריה כהן-בקשי: ושלושה חודשים נמנים מהיום שמתחילים ה-60 ימים.
דוד רותם: ה-60 ימים נמנים מיום שהוא הגיש את הבקשה לרשם.
מוריה כהן-בקשי: כן.
דוד רותם: רבותיי, תקראו את הסעיף.
דוד רותם: רבותיי, הואיל ואנחנו צריכים לסיים את הדיון, אנחנו נביא את החוק הזה להמשך דיון בזמן הקרוב ביותר.
דוד רותם: מי שרוצה להגיש הסתייגויות - חברי הכנסת, תקשיבו טוב, כי אני לא חוזר על זה עוד פעם – יגיש את ההסתייגויות בתוך עשרה ימים מהיום.
דוד רותם: דהיינו, עד יום חמישי, ה-22 בחודש בשעה 13:00.
אברהם מיכאלי: לא כולל שבתות.
דוד רותם: זה כולל שבתות, חגים וגם לילות.
דוד רותם: אני לא אתן לכם למשוך את החוק הזה.
דוד רותם: אחרי ה-22 בחודש בשעה 13:00, גם אם תהיינה פניות של חברי כנסת שלא הספיקו, הרשימה לא תיפתח.
דוד רותם: תודה לך חבר הכנסת פינס.
דוד רותם: אני לומד ממך כל הזמן.
דוד רותם: תודה לכם.
דוד רותם: אנחנו ממשיכים בהצעת חוק לשכת עורכי הדין (תיקון-תפקיד הלשכה), של חבר הכנסת יריב לוין.
דוד רותם: חבר הכנסת לוין, אני רוצה לשאול אותך.
דוד רותם: אני רוצה לעשות שני דברים.
דוד רותם: ראשית, להוסיף: תיתן סעד משפטי למעוטי-אמצעים שאינם זכאים לכך לפי חוק, וזאת כדי שלא יהיה מצב שהלשכה ומשרד המשפטים מתערבים ביניהם.
דוד רותם: שנית, אני רוצה שייקבעו כללים וקריטריונים שיפורסמו מי זכאי, מי לא זכאי, כדי שהדברים יהיו ברורים ושקופים.
דוד רותם: ולכן, אנחנו נכניס את זה בסעיף 109 בנושא הכללים.
יריב לוין: אין בעיה.
דוד רותם: בהכנה לקריאה השנייה ולקריאה השלישית אנחנו נעשה עוד כל מיני ניתוחים בחוק הזה, כי בינתיים גם קיבלתי וראיתי מכתב מהגברת יעל גויסקי שבו כתוב לי שהלשכה היא גוף סטטוטורי וחשוב וכו' וכו', אז אולי עד שהחוק הזה יעבור בשנייה ושלישית הלשכה תפסיק להיות הגוף הסטטוטורי, ותחזור להיות הגוף הוולונטארי.
יריב לוין: אדוני מתכנן תוך שבועיים לפתור את כל הנושא הזה?
דוד רותם: לא, אני אגיד לך למה.
דוד רותם: כי הפחד שלי - ואני אומר את זה בכוונה לפרוטוקול – שלא יעלה על הדעת ויתברר שאחר כך יבוא מישהו בטענות אליי שעובדה שתיקנתי את החוק לפי הבקשה של יריב, ובזה אני מסכים לזנוח את רעיונותיי בנושא חוק לשכת עורכי הדין באופן כללי.