GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יריב לוין: אז אני אומר לפרוטוקול שאני אתנגד לכל פגיעה במעמד הלשכה, ולא אשתמש בזה כנימוק- - -
דוד רותם: אין שום ספק שאתה - - -.
דוד רותם: גם אני אתנגד לכל פגיעה במעמד הלשכה - בוודאי.
דוד רותם: להיפך, אני רוצה להעלות את קרנה של הלשכה, ולכן אני רוצה להוציא ממנה את הזכות לבחון את המתמחים.
יריב לוין: אז להיפך, זה דווקא עובד.
יריב לוין: אז תשאיר לה משהו.
יריב לוין: ככה לפחות, - - -
דוד רותם: כן, אז היא תתעסק בנושא הזה.
דוד רותם: אנחנו ניקח את 1, 2, ו-3, ונשאיר לה את 4.
דוד רותם: עוד משהו, או שאני יכול להצביע?
דוד רותם: מי בעד עם התוספת?
יריב לוין: עם התוספת.
יריב לוין: ה צ ב ע ה הצעת חוק לשכת עורכי הדין (תיקון – תפקיד הלשכה), התשס"ט-2009 של חבר הכנסת יריב לוין (פ/1148), אושרה פה אחד לקריאה ראשונה.
דוד רותם: תודה רבה, נתקבל פה אחד.
דוד רותם: למשרד המשפטים אין מה להגיד.
דוד רותם: כבר אמרתם את כל מה שהיה לכם להגיד.
דוד רותם: הגברת גויסקי את יכולה להודיע לבוס שלך שהחוק עבר בקריאה ראשונה, הכנה לקריאה ראשונה.
דוד רותם: שנייה ושלישית, ברוך השם.
דוד רותם: על סדר היום צו העיריות (עבירות קנס)(תיקון), עיריית רחובות, 2009.
דוד רותם: משרד הפנים, האם יש לכם משהו להגיד בעניין?
יעל טייב: לא.
יעל טייב: הצו הוכן בהסכמה מלאה אכן עם העירייה, והכול בסדר.
יעל טייב: גם בתיאום יחד עם אלעזר.
דוד רותם: הכול בסדר מבחינתכם?
דוד רותם: אין לכם אחר כך בעיה, רשות מקומית, עירייה, מועצה?
דוד רותם: שלא יהיה לי עוד פעם סיפור כמו בפעם הקודמת.
דוד רותם: משרד המשפטים, מה עמדתכם?
יפעת רווה: הכול מתואם ומוסכם.
דוד רותם: הכול מתואם, יוצא מן הכלל.
אורי מקלב: רק יש בעיה שאין ראש עיר – זאת הבעיה.
דוד רותם: לכן צריך לתקן את זה מהר, כי זה יפתור עכשיו כשיהיו בחירות לראשות העיר שלא ילכלכו את העיר.
דוד רותם: היועץ המשפטי, האם יש לנו איזושהי בעיה?
דוד רותם: חבר הכנסת מקלב?
אורי מקלב: אם אתה אומר שאין בעיה, איזו בעיה יכולה להיות לנו?
דוד רותם: ה צ ב ע ה צו העיריות (עבירות קנס)(תיקון מס'), התשס"ט-2009, עיריית רחובות - אושר פה אחד.
דוד רותם: ככה ילך גם הבניית שיקול הדעת השיפוטי.
קריאה: אלעזר, זה הנוסח שהם ביקשו?
23591: כמבוקש.
קריאה: ממש as is?
דוד רותם: As is אושר.
דוד רותם: שר המשפטים, שר הפנים, שניהם אישרו.
דוד רותם: טוב, בסדר.
סיגל קוגוט: אישרנו את זה.
סיגל קוגוט: אני רק עשיתי את זה בסעיף 12(ב), ונקבל את ההערה שלכם על הנוסח, על הסוגריים.
אורלי עדס: ואנחנו משאירים עם המגבלה של מעבר ל-100.
סיגל קוגוט: הדבר השני שנשאר פתוח הוא נושא האותיות.
סיגל קוגוט: זה בעמוד השני, סעיף 5 שלי.
סיגל קוגוט: הסעיף הראשון אושר על ידיכם.
סיגל קוגוט: אבל, הסעיף השני – ועדת הבחירות הציעה שגם סיעה בכנסת שהשתמשה באותיות - - -
דוד רותם: את מתכוונת סעיף 3 שלך.
סיגל קוגוט: סעיף 3 שלי.
סיגל קוגוט: אני כתבתי את הנוסח למה שהוועדה החליטה בפסקה (1).
סיגל קוגוט: כלומר, מי שהשתמש באותיות ברשות מקומית, ולא בכנסת, אז לא תהיה לו כאן זכות עדיפות.
סיגל קוגוט: אבל, הוועדה הציעה עוד משהו שאת זה אני לא הכנסתי, כי חשבתי שזה צריך ליבון, וזו הפסקה השנייה – שגם סיעה בכנסת שהתמזגה עם סיעה אחרת, היא לא תוכל לשמור את האותיות מכנסות קודמות.
סיגל קוגוט: רציתי לשאול אתכם, האם סעיף (ג1) לא נותן לזה פתרון, ולמה אתם רוצים לתקן?
איילת פישמן: לא מספיק, כי זה עולה בפועל כשאלה, כי רשימות מבקשות לעצמן כל מיני שמות היסטוריים שהיו להן בכנסות קודמות.
דוד רותם: לא רק זה, אלא גם שתופסים את כל האותיות.
סיגל קוגוט: אבל, תראה את הסעיף: "על אף הוראות (ג)", כלומר, העדיפות, "רשאית רשימת מועמדים" – חדשה, כלומר - "לשאת אות או אותיות שבהן היתה מסומנת רשימת מועמדים של מפלגה שהיתה מיוצגת על-ידי סיעה בכנסת אם אותה מפלגה אינה מסמנת את רשימתה באות או באותיות האמורות, ולא נתנה את הסכמתה לסימון רשימה אחרת בהן".
סיגל קוגוט: אז למה זה לא נותן לכם פתרון לבעיה שמישהו שומר היסטורית?
דוד רותם: זה לא נותן, כי מה שקורה הוא שיכול להיות שהמפלגה הזאת התאחדה עם מפלגה אחרת ואז היא אומרת אני רוצה את האותיות: א', ב', ג', ד', ה', ו' שהיו לי בבחירות הקודמות.
איילת פישמן: אנחנו רוצים שזה יהיה מפורש בחוק שאי אפשר לסחוב היסטוריה מכנסות קודמות.
דוד רותם: את אומרת, את יכולה לסחוב את הבחירות האחרונות.
איילת פישמן: נכון.
דוד רותם: את מתמודדת היום, יש לך אות שהתמודדת בבחירות הקודמות, האות הזאת שלך.
דוד רותם: אם היית בכנסת הארבע-עשרה, ואחר כך בכנסת החמש-עשרה, והשש-עשרה לא התמודדת, ופתאום את מגיעה לכנסת העשרים, את לא יכולה לשמור את האות שלך.
דוד רותם: אין לה זכות עדיפות על האות.
איילת פישמן: זאת הפרשנות שלנו היום, אבל היא לא לגמרי ברורה.
סיגל קוגוט: זה נראה לך?
דוד רותם: זה נראה לי מאוד.
אורלי עדס: יש לנו גם מצוקה של אותיות.
דוד רותם: אי אפשר לשמור אותיות.
דוד רותם: יש בסך הכול 22 אותיות בא'-ב' העברי, ויש בארץ 974 מפלגות.
דוד רותם: גם כשלוקחים את האותיות הפוך, זה כבר לא מספיק.
סיגל קוגוט: האם באמת היתה בעיה כזאת?
אורלי עדס: כן.
אורלי עדס: נדמה לי שבבחירות הקודמות היתה פנייה של נודלמן, אם אינני טועה, שביקש אות שהיתה לו לפני שתיים או שלוש כנסות, והיא כבר ניתנה.
אורלי עדס: זה היה די בעייתי.
אורלי עדס: לכן, זה גם התעורר.
סיגל קוגוט: אז לאשר את התיקון הזה.
סיגל קוגוט: או,קי, אז אני כותבת לאשר אותו.
סיגל קוגוט: הסעיף הבא שנשאר פתוח הוא הסעיף של האנשים עם המוגבלות.
סיגל קוגוט: הרי החלטנו לומר במפורש שאתר זה מבנה או מספר מבנים הסמוכים זה לזה.
סיגל קוגוט: ועדת הבחירות העירה לי שהביטוי שלי "באותו המתחם", יכול לעורר את השאלה מה זה מתחם.
סיגל קוגוט: לא איכפת לי להוריד את המילים: "באותו מתחם".
איילת פישמן: יש כבר את ההגדרה של מקום קלפי בסעיף של העשרה מטרים מאיפה.
סיגל קוגוט: הכוונה היא שזה לא סמוך באותו רחוב.
איילת פישמן: ב-126(5) יש לנו הגדרה מה זה מקום קלפי: "מקום קלפי - שטח המבנה שבו נמצאת קלפי, לרבות חצר המבנה והגדר החיצונית של המבנה".
איילת פישמן: למה אנחנו לא יכולים להשתמש בהגדרה הזאת?
סיגל קוגוט: אפשר להשתמש בהגדרה הזאת.
איילת פישמן: מבחינתי, זה אתר.
סיגל קוגוט: אבל, אתם כתבתם: היו באתר אחד מספר מקומות קלפי.
דוד רותם: הכוונה שלכם היא שאם יש בית ספר שבו יש שמונה כיתות, אז אחת מהן צריכה להיות נגישה.
דוד רותם: השופט יחליט שאחת מהן צריכה להיות נגישה.
דוד רותם: ולכן, ההגדרה של המתחם פה היא נכונה כי זה מבנה או מספר מבנים הסמוכים זה לזה באותו המתחם.
דוד רותם: זה לא צריך להפריע לכם כי זה אותו בית ספר, אותו מקום.
אורלי עדס: אז אנחנו משאירים.
סיגל קוגוט: את הסעיף השני הוועדה לא אישרה.
סיגל קוגוט: עכשיו – העיון במסמכים.
סיגל קוגוט: אני מודה שכשניסיתי לכתוב את מה שהוועדה ביקשה ממני, ראיתי שאני לא מצליחה.
דוד רותם: אני לא עושה תיקונים בעיון במסמכים, אני משאיר אותו כמות שהוא.
אורלי עדס: למה לא להסדיר את הנושא כמו שהם הסדירו את זה ברשויות?
אורלי עדס: זה לא מוסדר בשום מקום.
דוד רותם: כיוון שזו טעות שאין כדוגמתה.
דוד רותם: רבותיי, מכיוון שאני הייתי במצב של ספירת קולות, ואני ספרתי פתקאות, אני רוצה לומר לכם משהו.
דוד רותם: זה פשוט רוע לב.
דוד רותם: כשבן אדם כבר רואה את הכסא של עור הצבי, ופתאום חסר לו 107 קולות, ואז אתם אומרים לו: כן, אבל תלך קודם לבית משפט, ותוציאו לו את הנשמה.
דוד רותם: ואז, אתה צריך לקבוע קריטריונים, ואף בית משפט - - -
איילת פישמן: צווים כאלה ניתנים מאוד בקלות ברשויות, מאוד בקלות.
דוד רותם: אני רוצה לשאול אתכם שאלה, מה היתה הבעיה עד היום?
אורלי עדס: שזה לא מוסדר.
אורלי עדס: באו עשרות פעילים מכל מפלגה.
אורלי עדס: בפעם האחרונה זה היה פשוט קטסטרופה.
דוד רותם: לא באו עשרות פעילים.
דוד רותם: הרי אתם בדקתם את הנושא, ונתתם לכל אחד שולחן.
דוד רותם: גם אני הייתי.
אורלי עדס: אנחנו עשינו כמיטב יכולתנו לשמור על זה, זה היה בעייתי.
דוד רותם: ובאו, והיה נציג של משמר הכנסת שלא נתן לך לגעת בפתקאות.
דוד רותם: זה נתן לאנשים את ההרגשה הטובה שהם עשו את המקסימום כדי להיכנס.
אורלי עדס: אנחנו לא באים למנוע את זה, אלא לעשות את זה בדרך מסודרת.
דוד רותם: מה זה "בדרך מסודרת"?
דוד רותם: לפנות לבית משפט.
דוד רותם: אני רוצה לראות שופט אמיץ שאני בא אליו ואומר לו: אדוני, חסרים לי מאה קולות כדי להכניס עוד מועמד לכנסת, והוא יגיד לי: לא נותן לך לראות את הפתקאות.
דוד רותם: היתה הצעה של אופיר פינס שילכו ליושב ראש ועדת הבחירות.
דוד רותם: זה בחיים לא ילך ליושב ראש ועדת הבחירות, זה בחיים לא יכול ללכת אליו כי הוא חתם כבר שהכול בסדר, ואתם רוצים שהוא יגיד עכשיו: היו ליקויים.
איילת פישמן: לא, ממש לא.
דוד רותם: האמת היא שאפשר היה לפתור את הבעיה הזאת בדרך הרבה יותר פשוטה - אם אורלי תספר לכולם איך באמת בודקים את העסק.
אורלי עדס: אתם לא רציתם להקשיב לי.
דוד רותם: לא רצינו להקשיב לך, כי את מבינה – כי כל אחד הנשמה ככה יוצאת לו, ופתאום - - -
אורלי עדס: ככה היא היתה - - - יוצאת לך במשך שעתיים, ולא במשך יומיים.
דוד רותם: בסדר, אבל בואי נאמר כך בסופו של דבר אין בזה שום חשיבות.
דוד רותם: אני הייתי משאיר את המצב כמו שהוא.
דוד רותם: אין טעם לתקן את זה, זה לא מזיז.
דוד רותם: אין פה עניין עקרוני.
דוד רותם: זה בלתי אפשרי ללכת לבית משפט, ולהוכיח לו שהיה שינוי בתוצאות.
איילת פישמן: זה לגמרי אפשרי, וזה נעשה ברשויות המקומיות כל יום.
דוד רותם: כמה קולות יש ברשויות המקומיות?
איילת פישמן: זה בכלל לא משנה.
דוד רותם: בוודאי שזה משנה.
איילת פישמן: בכנסת אתה תבקש צו על אלף קולות, וברשויות אתה מבקש על עשרה קולות.
איילת פישמן: זה לא משנה.
איילת פישמן: מהותית, משפטית, זה בדיוק אותו הדבר.
איילת פישמן: צווים כאלה ניתנים כל יום ברשויות המקומיות בלי שום בעיה.
דוד רותם: האם אני צריך לחפש שגם פה יתנו לי כל הזמן צווים ושכל אחד ירוץ לבית משפט, ואני אעמיס על מערכת המשפט עוד הפעם?
איילת פישמן: לא, הרעיון הוא פשוט.
איילת פישמן: פתק זה דבר שהוא מאוד מאוד רגיש, והרעיון הוא להגביל את הגישה לפתקים עצמם.
איילת פישמן: אנחנו מבדילים בין שני סוגים של חומרים.
איילת פישמן: יש את הפרוטוקולים, ויש את הפתקים.
דוד רותם: לא נוגעים בפתק.
אורלי עדס: גם בהם נוגעים.
דוד רותם: רבותי, לא נוגעים בפתק, תאמינו לי.
אורלי עדס: רוצים לספור אותם פיזית, הם המקוריים.
דוד רותם: אורלי, ידיי מאחורי הכסא.
דוד רותם: האיש של משמר הכנסת בודק את הפתקאות.
דוד רותם: הוא סופר אותם: 1, 2, 3, 4.
דוד רותם: תאמינו לי, עברתי את זה.
דוד רותם: לא נוגעים בזה.
דוד רותם: אין עט, אסור לרשום שום דבר כדי שלא תגעי בפתק.
דוד רותם: את יושבת עם ידיים מאחורי הכסא.
דוד רותם: תאמיני לי, שב"ס לא יודע לעשות את זה כל כך טוב.
אורלי עדס: עוד יחשבו שאנחנו מצמידים שוטר עם אזיקים - בל נגזים.
דוד רותם: יושב שם איש משמר הכנסת שעושה את זה יותר טוב, תאמיני לי, מאשר - - -
אורלי עדס: נכון, הוא עושה כמיטב יכולתו.
אורלי עדס: אבל, עדיין מדובר בפתקים מקוריים שמסתובבים שם, וזה חומר מאוד רגיש מבחינתנו.
דוד רותם: למה הוא רגיש אחרי שגמרו לספור אותם?
דוד רותם: הרי מה שקורה הוא שמישהו צריך להראות שהיו שם פתקאות אחרות.
דוד רותם: זה לא משנה אם יקרעו עכשיו את הפתק.
איילת פישמן: בטח שזה משנה, כי מחר מישהו יבוא לעיין וזה קרוע, אז הפתק פסול.
דוד רותם: לא, מתי הוא היה פסול?
דוד רותם: הרי אם יקרעו פתק במקום ירשמו את זה שהפתק נקרע במקום.
אורלי עדס: אם יראו.
דוד רותם: גם כשסופרים את הקולות קורעים פתקים.
אורי מקלב: אני רוצה לחזק את דבריך.
אורי מקלב: הרי לא מדובר על מעשה שנעשה כל יום, אלא מדובר בבחירות שנערכות פעם כמה בשנים.
אורי מקלב: אני לא חושב שבבחירות האחרונות היתה אפילו בקשה אחת לספירה מחודשת של איזה קלפי.
סיגל קוגוט: נכון, אלו מסקנות מהכנסת השבע-עשרה.
אורי מקלב: אני לא חושב שבכנסת האחרונה, למשל, היתה אפילו בקשה כזאת.
אורי מקלב: היתה שאלה של איזה מפלגה שחשבה, אבל גם אחרי זה היא התחרטה.
אורלי עדס: בסופו של דבר, לא נמצא בסיס.
אורלי עדס: אבל, כן הגיעו עשרות פעילים של מספר מפלגות.
אורלי עדס: בפועל, זה היה לעיון.
אורי מקלב: אבל, אנחנו לא מדברים על מקרים רבים.
אורי מקלב: גם אם למישהו יש טענה על איזה קלפי, הוא צריך לדעת שגם הקולות שנפסלו לו, לא תהיה להם השפעה על המנדט.
אורי מקלב: אלו מקרים די חריגים בנושאים האלה.
אורי מקלב: גם כשזה קורה מדובר על קלפי מסוימת, או על עוד קלפי בכפר מסוים.
אורי מקלב: מדובר בשניים, שלוש או ארבע קלפיות.
אורי מקלב: אלו מקרים הכי חריגים.
אורי מקלב: אני מתחבר למה שאומר היושב ראש.
אורי מקלב: אנשים שפעלו, וכחוט השערה הם יכולים ליפול לכאן או לכאן, צריכים לתת להם את כל האפשרות שהם גם יוכלו לראות את זה מבלי שהם צריכים ללכת לתהליך כאשר לא בטוח שהם יוכלו לזכות באותו מקרה.
אורי מקלב: זה שאנחנו מעבירים לשופט, הפירוש הוא שאנחנו גם מבקשים משופט בית המשפט לא לתת את זה בכל המקרים.
אורי מקלב: לדעתי, בכל המקרים צריך לתת את זה.
אורי מקלב: אני מבין שזה מכביד אחרי שוועדת הבחירות יושבת ואחרי שכבר רוצים לגמור עם זה, וזה מתעכב.
אורי מקלב: אני מבין שמי שאמון על זה רוצה לגמור עם זה, ויותר ללכת לתהליכים.
אורי מקלב: אבל, מבחינה מסוימת צריך להסתכל, ולכן גם אנחנו נמצאים פה, גם את הצד השני, ואני חושב שזה נותן מבט דמוקרטי אמיתי.
אורי מקלב: צריך להשאיר את זה, לא יקרה שום דבר.
אורי מקלב: אנחנו לא מדברים כאן על איזה שינויים דרמטיים בנושא.
דוד רותם: אני מציע להשאיר את המצב ב-84 כמו שהוא היום, עזבו אותי.
סיגל קוגוט: הגענו להצבעות שוטרים ואנשי שירות הביטחון.
סיגל קוגוט: אורלי, לפני שנכנסתם אחת מהערות של המשטרה שאני אמרתי – פשוט תתקני אותי אם טעיתי – הם רצו לא להצביע רק בקלפי לפי 68א - - -
אורלי עדס: אלא בכל רחבי הארץ.
סיגל קוגוט: - -ואני אמרתי להם שאין מעטפות כפולות בכל הקלפיות האלה.
דוד רותם: איפה מצביעים היום שוטרים?
אורלי עדס: כיום הם יכולים להצביע בכל קלפי לפי ההסדר הקיים.
דוד רותם: ואיך הם מצביעים?
אורלי עדס: התהליך הוא שבקלפי המקורית של כל שוטר הם נמחקים לפי רשימות שאנחנו מקבלים מהמשטרה.
אורלי עדס: מופיע רק מספר תעודת הזהות שלו בקלפי המקורית, ובמקום יתר הפרטים נכתב: שוטר לא מצביע, מצביע בתעודת הצבעה לשוטר או משהו כזה.
אורלי עדס: ואז שוטר רשאי להצביע בכל מקום, עם תעודת הצבעה לשוטר ומדים והצגת תעודת שוטר.
דוד רותם: איך הוא מצביע?
אורלי עדס: רגיל, לא במעטפה כפולה.
אורלי עדס: מעטפה רגילה, ומצרפים את האישור לפרוטוקול.
אורלי עדס: זאת תהיה שורה בפרוטוקול שמציינים כמה שוטרים הצביעו, ואז זה מסביר את התוספת של המעטפות בקלפי.
איילת פישמן: כעיקרון, יש מעטפות כפולות בכל קלפי כי המזכיר עצמו - - -
סיגל קוגוט: בשביל המזכיר וחברי ועדת הקלפי.
דוד רותם: כן, זה אנחנו יודעים מראש.
איילת פישמן: אנחנו כמובן לא יכולים לדעת כמה שוטרים יהיו לנו.
דוד רותם: אני רוצה להבין, למה המצב הקיים מפריע לכם?
אורלי עדס: לנו זה לא הפריע, זה עלה כאן בדיון בעקבות - - -
דני גבע: אנחנו יזמנו את התיקון הזה, לפתור בעיה שלנו.
דני גבע: פתאום אנחנו נדחקים הצידה, ופותרים בעיה של המשטרה.
דוד רותם: דני, גם לכם תיכף נפתור את הבעיה.
דני גבע: הדיון עכשיו בכלל לא קשור אלינו.
דני גבע: אנחנו הצענו הצעה לתיקון חקיקה ונדחקנו הצידה, אנחנו לא קיימים כבר.
דני גבע: בתיקון המוצע עכשיו אנחנו לא קיימים.
דוד רותם: תאמין לי, אני מרגיש עכשיו כבר איזה לחץ על הרגל השמאלית, האזיקים נסגרים.
דוד רותם: תאמין לי שאתם קיימים.
דוד רותם: עזוב, אתם קיימים בכל מקום.
דוד רותם: לא נזיז אתכם משום דבר, תיכף נפתור לכם גם את הבעיה.
אורלי עדס: דני באמת צודק שכל הנושא התחיל מזה שהיתה פנייה של השב"כ, וניסינו להסדיר.
אורלי עדס: זה התחיל מכאן.
אורלי עדס: היו די הרבה דיונים, וניסינו להגיע אז לאיזשהו פתרון אידיאלי שייתן מענה לאנשי השב"כ הפזורים ברחבי הארץ להצביע.
אורלי עדס: בדיון שהתקיים כאן בספטמבר זה עבר לדבר אחר - לביטול בכלל של כל הקונספט של הצבעת שוטרים כפי שהוא קיים.
דוד רותם: רבותי, יש לנו בעיה עם דני והחברים שלו, בואו נפתור.
אורלי עדס: הפתרון הזה לא נותן מענה באמת לבעיה הזאת.
דוד רותם: קודם נפתור לדני והחברים שלו את הבעיה, אחר כך נפתור את היתר.
דוד רותם: דני, מה הבעיה?
דני גבע: אנחנו מבקשים ליצור מצב שבו האנשים שלנו שהם נמצאים ביום הבחירות לכנסת לא ליד מקום המגורים, והם אינם יכולים להצביע בקלפי המקורית שלהם, כך שהם יוכלו להצביע במקום שהם מבצעים את עבודתם.
דוד רותם: תן לי סיטואציה.
דני גבע: יש הרבה.
דני גבע: למשל, מאבטחים היא דוגמה קלאסית.
דני גבע: באותו היום של הבחירות במספר מאוד גדול הם מסתובבים עם האישים ממקום למקום, והם מלווים אותם, ובעצם אין להם אפשרות להצביע.
דני גבע: עד עכשיו עשינו מן הסדר כזה שהוא לא בדיוק מוסדר בחוק, והצטרפנו לרשימת השוטרים של המשרד.
דני גבע: מדובר במאבטחים אישיים, מדובר במלווים שלהם, ובעובדים נוספים.
דני גבע: זוהי כמות לא מבוטלת של אנשים שפשוט נשללת מהם הזכות להצביע אם לא יסדירו אפשרות להצביע מחוץ למקום מגוריהם.
דוד רותם: הם לא נושאים תעודת שוטר.
דני גבע: לא כולם, חלק.
דוד רותם: איזה תעודה יש להם שאני יכול להגיד להם: תיכנסו לכל קלפי, תציגו תעודה.
ואדים בוגוד: תעודת הצבעה לשוטר, פלוס רישיון נהיגה, או תעודת זהות - - -
אורלי עדס: הרי הם רוצים לפי ההסדר שהצענו שהם יצטרפו - שהסעיף הזה יאפשר גם לאנשי השב"כ להצביע ב- - -
דוד רותם: אבל, יש לי בעיה, כי לשוטרים אני לא אתן להם שום זכויות אם הם לא יהיו עם מדים.
סיגל קוגוט: או עם אישור ללא מדים.
דוד רותם: אני אסביר לכם למה.
דוד רותם: גם היום הם צריכים מדים.
קריאה: אלא אם כן, יש היתר מיוחד.
סיגל קוגוט: בסדר, אז זה יישאר, אלא אם כן יש אישור מיוחד.
סיגל קוגוט: זה יישאר.
אורי מקלב: העם מדובר לא במעטפה כפולה?
דוד רותם: היום לא.
אורי מקלב: אם שוטר אחד מצביע בקלפי, יודעים מה הוא הצביע.
דוד רותם: לא, לא יודעים שהוא הצביע שם.
אורלי עדס: הוא מצביע כמוך וכמוני.
אורי מקלב: האם הוא יכול להצביע בקלפי שלו?
דוד רותם: לא, כי הוא מחוק שם.
אורלי עדס: הוא מחוק בקלפי שלו.
אורלי עדס: הוא יכול להצביע בכל קלפי.
איילת פישמן: פנקס הבוחרים עצמו יוצא עם מחיקה.
דוד רותם: מוחקים אותו באותה קלפי.
אורלי עדס: כדי למנוע הצבעה כפולה.
דוד רותם: אתה שואל אותי, האם אם הוא יגיע לקלפי שלו?
דוד רותם: הוא יוכל להצביע בדיוק עם תעודת שוטר כמו כל שוטר.
דוד רותם: הוא יכול להצביע בכל קלפי.
איילת פישמן: הבעיה בהסדר של תעודות הצבעה לשוטר זה לא שהוא לא עובד.
איילת פישמן: ההסדר עובד נפלא המון שנים.
איילת פישמן: בעיניי, הבעיה היא ברמה הבסיסית, העקרונית, שאנחנו מראש מניחים שהשוטרים ירמו אותנו.
איילת פישמן: בגלל זה נולד כל הדבר הזה.
דוד רותם: ירמו?
דוד רותם: למה ירמו?
אורלי עדס: הם יכולים להצביע כביכול פעמיים.
איילת פישמן: בגלל שהוא צריך את התעודה, ולהפקיד את התעודה, ולמחוק אותם בקלפי של הבית שלהם.
כרמלה כץ: אין ברירה אחרת, ואין לנו בעיה עם זה.
סיגל קוגוט: זה פשוט הכבדה מינהלית במשטרה לארגן את זה.
דוד רותם: אז למשטרה אין עם זה בעיה.
אורלי עדס: נאמר אחרת.
סיגל קוגוט: בסדר גמור, אז נחזור.
דוד רותם: בסדר, אז עכשיו הם חזרו.
דוד רותם: בואו נחזור עכשיו להסדר הקיים לגבי המשטרה.
דוד רותם: בואו נראה איך אנחנו פותרים לאנשי השב"כ.
סיגל קוגוט: אז נשאיר את ההצעה של ועדת הבחירות המרכזית.
קריאה: פשוט לחזור להצעה המקורית שהיתה מוסכמת על כולם.
סיגל קוגוט: אם המשטרה חוזרת בה מהעניין הזה שארגון תעודת השוטר זה הכבדה ניכרת, אז זה פותר לדני את הבעיה.
כרמלה כץ: אנחנו פשוט רוצים להשאיר מצב קיים כמו שהוא, נקודה - כמו שהוא עובד.
כרמלה כץ: אנחנו ממשיכים ככה, נקודה.
אורלי עדס: כולל הצבעה באמצעות תעודות הצבעה לשוטר.
דוד רותם: תעודות הצבעה לשוטר.
אורלי עדס: מאה אחוז.
דוד רותם: עכשיו השאלה היא כזאת, לגבי תעודות הצבעה לשוטר כתוב שהשוטר צריך להיות במדים.
כרמלה כץ: נכון, אלא אם כן יהיה לו אישור מיוחד לכך.
כרמלה כץ: זה קיים, וזה עובד היום.
דוד רותם: האם לאנשים שלכם יש אישור מיוחד שהם לא חייבים?
כרמלה כץ: כן, הם מקבלים מאיתנו.
אורלי עדס: הם יקבלו את האישור.
דני גבע: בהגדרה פה של שוטר כתוב:
דני גבע: לרבות עובד שירות הביטחון.
דני גבע: זה התיקון שאנחנו מציעים.
קריאה: נכון, זה התיקון המקורי.
דוד רותם: דני, אתה שם לב בסעיף 95(ה)(2): "שוטר שהוצאה לו תעודת הצבעה לשוטר, רשאי להצביע בכל קלפי, ובלבד שהופיע במדי שוטר, זולת אם מסר לישוב ראש ועדת הקלפי אישור ממשטרת ישראל כי הוא רשאי להצביע ללא מדי שוטר".
דוד רותם: זאת אומרת, אתם תצטרכו לדאוג, כי בפעם הקודמת אתם אמרתם:
דוד רותם: מה אנחנו ניתן להם רשימת שמות וכו' וכו'.
דוד רותם: אתם תצטרכו למסור להם שמות, ולקבל מהם אישורים על פטור ממדים.
כרמלה כץ: אין בעיה, כי הם מקבלים מאיתנו את התעודות השמיות.
כרמלה כץ: אין שום בעיה.
סיגל קוגוט: אולי שאת זה הם יתנו לעצמם.
סיגל קוגוט: אנחנו יכולים לתקן.
סיגל קוגוט: אבל, הם לא רוצים שידעו שזה הם.
דוד רותם: הם לא רוצים שידעו שהוא איש שב"כ.
דוד רותם: חבר'ה, תפסיקו.
דוד רותם: זה חייב להיות במשטרה.
דוד רותם: אסור להם להזדהות.
קריאה: מנפיקים להם תעודות שוטר?
סיגל קוגוט: לא, תעודת הצבעה לשוטר.
סיגל קוגוט: אם אנחנו נשארים עם ההסדר הקיים זה לא שהם מזייפים תעודת שוטר.
סיגל קוגוט: תעודת הצבעה לשוטר תינתן גם לעובדי שב"כ.
סיגל קוגוט: זה לא אותו הדבר, עמי.
קריאה: אבל, יש שם בעיה בהגדרה.
דוד רותם: אתה צריך לעשות שני תיקונים.
דוד רותם: ב-95(ה)(1): "שהזדהה באמצעי זיהוי כאמור בסעיף 74" - או בתעודת שוטר, ולא בכן בתעודת שוטר, כי איש שב"כ לא יכול להוציא תעודת שוטר.
דוד רותם: צריך לתקן פה את הסעיף.
סיגל קוגוט: האם זה בסדר לכם מבחינת ועדת הבחירות?
דוד רותם: כל השוטרים יביאו תעודת זהות, ולא יביאו תעודת שוטר.
סיגל קוגוט: לא ההיפך, הם יביאו תעודת שוטר ולא תעודת זהות.
דוד רותם: או תעודת שוטר.
כרמלה כץ: במקום גם וגם, הם יכולים או זה או זה.
כרמלה כץ: האם הבנו נכון?
סיגל קוגוט: זכיתם במשהו.
דוד רותם: רבותי, עד היום שוטר היה צריך להביא גם תעודת זהות וגם תעודת שוטר.
כרמלה כץ: גם וגם.
כרמלה כץ: היום הוא לא יצטרך – או או.
דוד רותם: הוא יצטרך להביא או זה או זה.
כרמלה כץ: מעולה.
דוד רותם: אני לא יודע אם זה מעולה כל כך, כי אתם מבינים שזה יוצר לי בעיה.
דוד רותם: יקרה פה מצב ששוטרים יבואו עם מדים ותעודת שוטר, אלא אם כן יש להם אישור מיוחד.
דוד רותם: או,קיי?
דוד רותם: זה צריך להשתנות, במקום וכן - - -
איילת פישמן: זה תעודה עם תמונה ומספר זהות, והכול, נכון?
דוד רותם: חבר'ה, אני לא יודע איך נראית תעודת שוטר.
דוד רותם: בחיים שלי לא ראיתי.
עודד ברוק: זו אותה תעודה שאיתה עוצרים אנשים, ואיתה חוקרים.
דוד רותם: כל אלה שהיכו אותי מעולם לא הזדהו, לא הלכו עם תג, ואחר כך קיבלו תפקידים בכירים במשטרה.
דוד רותם: יש אחד שהיה ניצב, ועד היום הוא מתגאה שהוא שבר עליי אלה.
כרמלה כץ: בתעודת שוטר יש גם תעודת זהות - - -
אורי מקלב: איך נראית תעודת ההצבעה בתור שוטר שניתן להצביע לכנסת?
אורי מקלב: האם היא סתם פתק רגיל?
דוד רותם: לא, יש להם כזה טופס.
כרמלה כץ: זה ספח.
אורי מקלב: זה דבר שניתן לזייף.
דוד רותם: הוא ניתן לזיוף, אבל אתה צריך לזייף גם את זה, וגם את תעודת השוטר.
אורי מקלב: מכיוון שהיושב ראש רוצה ללכת לכיוון השב"כ, הוא מוביל שינוי.
אורי מקלב: ממילא זה ישפיע גם על שוטרים שהשוטרים לא יצטרכו תעודת שוטר, אלא יוכלו להסתפק בתעודת זהות בלבד.
דוד רותם: לא, להיפך.
דוד רותם: בתעודת זהות כל אחד יכול להצביע.
אורי מקלב: יפה, אבל גם שוטר שבא עם המסמך שאומר שהוא יכול להצביע לא בקלפי שלו, לא יצטרך להוציא תעודת שוטר.
אורי מקלב: מספיק שהוא יוציא תעודת זהות פלוס תעודת הצבעה לשוטרים.
דוד רותם: כן, פלוס מדים.
אורי מקלב: העניין הזה הוא לא דבר שהוא מוגבל, או שהוא לא ניתן לזיוף.
דוד רותם: אין לו בעיה, אז מה?
אורי מקלב: זאת אומרת, אנחנו מודעים לכך שבעצם אנחנו בזה מקילים על ההצבעה בכל קלפי, בשביל זה צריך רק קצת תעודה מסוימת.
דוד רותם: אבל, תשים לב לדבר פשוט.
דוד רותם: זה לא מזייף כלום כי הוא יוכל להצביע פעם אחת.
דוד רותם: כי הרי כאשר ההצבעות מגיעות, בודקים.
דוד רותם: הוא מוסר את תעודת ההצבעה.
אורלי עדס: הוא מוסר את תעודת ההצבעה לשוטר, הוא לא יכול להשתמש בה שוב.
דוד רותם: הוא מוסר את זה, הם מדביקים את זה לקלפי.
אורי מקלב: שוטר עם מדים הוא יכול להצביע רק קצת יותר.
אורי מקלב: בשביל זה הוא צריך רק תעודה כזאת שהוא יכול להצביע בתור שוטר שזה דף נייר – ממוחשב או לא ממוחשב – ואף אחד לא בודק כמה פעמים הוא הצביע.
דוד רותם: האם יהיו לו שלוש תעודות כאלו?
דוד רותם: האם הוא יזייף שלוש תעודות כאלה?
אורי מקלב: הוא יצלם את זה עשר פעמים.
דוד רותם: הוא יכול רק עם אורגינל.
דוד רותם: הוא לא יכול להביא צילום.
אורלי עדס: עם חותמת.
דוד רותם: יש חותמת.
כרמלה כץ: צבעונית.
כרמלה כץ: עם חותמת של ועדת הבחירות.
כרמלה כץ: זו תעודה הרבה יותר מכובדת ממה שאתה חושב.
כרמלה כץ: זה לא פתק.
אורי מקלב: זה אחד.
אורי מקלב: שנית, הרי גם לשוטרי השב"כ או לאנשי השב"כ יש גם תעודת שוטר.
קריאות: לא לכולם.
אורלי עדס: זו הבעיה.
דוד רותם: יש להם תעודת עובדי משרד ראש הממשלה.
אורי מקלב: בסך הכול, הוא הרי מזדהה שהוא מצביע בתור שוטר.
דוד רותם: אז הוא מביא תעודת זהות, והוא מביא אישור שהוא פטור ממדים, והוא מביא אישור הצבעה לשוטר, ועם זה הוא מציג תעודת זהות.
אורי מקלב: בקלפי יודעים שהוא שוטר, אחרת הוא לא היה מביא.
דוד רותם: חושבים שהוא שוטר, לא רוצים שידעו שהוא עובד במשרד ראש הממשלה.
דוד רותם: אתם רושמים את התיקון הזה.
סיגל קוגוט: זה בסדר לכם.
קריאה: חזרנו לתיקון המקורי.
דוד רותם: אבל, הוספנו או תעודת שוטר כדי שאתם לא תסתבכו עם זה.
סיגל קוגוט: הדבר האחרון שנשאר פתוח זה הנושא של הכלי השייט.
סיגל קוגוט: בדיון הקודם עלתה השאלה האם הפרק אינו אנכרוניסטי?
סיגל קוגוט: כמה ימאים מצביעים?
סיגל קוגוט: בעניין הזה רצינו הסבר כדי שהוועדה לא תעשה משהו שהוא - - -
דוד רותם: איגוד קציני הים לא הגיע אז יש לנו נציג משרד התחבורה.
פנחס טנצמן: אנחנו מדברים בסך הכול על מצבה של 400 עד 500 קציני צי סוחר פעילים, כאשר מתוכם בזמן נתון יש לנו בערך מחצית שנמצאים בהפלגות בים.
דוד רותם: על אוניות ישראליות?
פנחס טנצמן: אני מדבר רק על אוניות ישראליות.
פנחס טנצמן: בזמן נתון אנחנו מפעילים סביב 20 אוניות סוחר, שחלקן מגיעות לארץ מידי פעם, וחלקן עובדות רק בקו שהוא בחוץ-לארץ, ולא מגיעות לארץ מעולם.
פנחס טנצמן: אוניות שמגיעות לארץ אנחנו מחויבים לצוות אותן בשבעה קצינים ישראלים, ואוניות שאינן פוקדות את הארץ, בשלושה קצינים ישראלים, כאשר מעת לעת לאוניות האלה מתלווים גם מתמחים מה שאנחנו קוראים קדטים או צוערים, וזה יכול להגיע למספר של בין אחד לשלושה.
פנחס טנצמן: זאת אומרת, בכל מצב נתון אנחנו נמצאים במקסימום של 10 - 11 ישראלים על אוניה ישראלית שמשייטת בלב ים בזמן הבחירות.
איילת פישמן: אז החוק לא חל.
אורלי עדס: החוק חל על כלי שייט שיש בהם 14 בעלי זכות בחירה ומעלה.
פנחס טנצמן: החוק הזה נולד בשנים שבהן באמת באוניות ישראליות היו סדר גודל של עשרים קצינים ומלחים ישראלים.
פנחס טנצמן: לפני כ-15 שנה החוק שונה, ואנחנו מחויבים רק לשבעה קצינים ישראלים, כל השאר זה קצינים זרים וימאים, מכונאים זרים, מה שנקרא דירוגים.
פנחס טנצמן: במצב הנוכחי, החוק הזה לא יכול לתפוס באוניות האלה במצב הנוכחי.
פנחס טנצמן: עם זאת, אני רוצה לציין שכרגע אנחנו נמצאים באיזושהי תקופה של שפל.
פנחס טנצמן: אנחנו כמשרד התחבורה מנסים קצת להאיץ את ההכשרה של דור העתיד של קציני צי ישראליים.
פנחס טנצמן: אני מניח שבאיזשהו שלב בשנים הקרובות כאשר המשבר הכלכלי יסתיים והספנות העולמית שוב תגעש ותרחש, אנחנו נגיע למצבות יותר גדולות של אנשים.
פנחס טנצמן: יכול להיות שהמספר הזה הוא באמת אנכרוניסטי.
פנחס טנצמן: נדמה לי שהוא נקבע ב-69, והוא לא עודכן מאז בהתאם להתפתחויות שהיו בעולם.
דוד רותם: האם אתם רוצים לשמר את המצב הקיים?
פנחס טנצמן: לשמר.
דוד רותם: המשמעות של שימור המצב הקיים היא שאין הצבעה באוניות צי הסוחר.
פנחס טנצמן: כרגע אין הצבעה.
דוד רותם: זה ברור לכם.
דוד רותם: אתם אומרים: תשאירו את זה.
דוד רותם: אולי פעם יהיה סעיף.
עמי ברקוביץ: ההסדר קיים, אז אין חוק - - -
פנחס טנצמן: אם אנחנו מוציאים את זה אנחנו בעצם מצביעים על קבוצת אנשים שמראש אין להם זכות הצבעה בשום מקרה.
דוד רותם: לא נעים לי להגיד לך, אבל אתם בעצם מדברים על זה גם היום.