GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד רותם: מציפים לך את העיר ערב הבחירות במודעות ושלטים כאלה, ואחר כך אומרים: אדוני, אתה לא יכול לקנוס אותי, כי כתוב פה "למעט מודעות בעלות אופי פוליטי".
אפרת שמש: זו לא פעם ראשונה שזה מופיע, זה מופיע בכמה מקומות, זה בעקבות פסיקה.
אפרת שמש: אם אדוני רוצה לוותר על זה, אנחנו יכולים.
דוד רותם: אני לא מוותר על שום דבר.
דוד רותם: אני איש פוליטי, אני מדביק את המודעות האלה, אבל אני שואל על ההיגיון החקיקתי שלכם, זה הכול.
אפרת שמש: יש פסיקה שמדברת על מודעות כאלה בתקופת בחירות.
אפרת שמש: אנחנו, כמובן, מסכימים שזה מלכלכך את העיר, אנחנו לא מתחמקים מזה, אנחנו רק אומרים שבתקופות מסוים יכול להיות שיש היגיון בכך שכן תהיה אפשרות לתלות את השלטים.
דוד רותם: את מפרסמת מיד לאחר כל בחירות, אילו מפלגות נקנסו על ידה.
דוד רותם: הרי בפעם הבאה, כשיטילו על מפלגתי קנס כזה, אני אטען שלא סביר שבתוך תחום העיר אני פטור ובשטח ציבורי אני חייב, ואני אגיד שיש תקופה לפני בחירות שצריך להתיר מודעות כאלה, כמו שאתם אומרים.
דוד רותם: זה חסר היגיון, תבדקו את עצמכם.
אפרת שמש: בדרכים יש גם אלמנט הבטיחות, שהוא קצת שונה מאשר איכות הסביבה שנמצא רק בעיר.
אפרת שמש: זה בכל זאת קצת שונה.
דוד רותם: זה נכון, למעט אם אני עושה את זה על כביש נתיבי איילון, ששם אין בעיית בטיחות.
דוד רותם: .. יש לך הערות?
דוד רותם: מאושר גם זה.
דוד רותם: אושר צו המועצות המקומיות (עבירות קנס) (תיקון מס' ), התשס"ט-2009 – מועצה אזורית משגב
צור אלבס: תודה רבה.
צור אלבס: ג.
צור אלבס: צו סדר הדין הפלילי (ברירת משפט – חוקי עזר לבאר שבע), התשס"ט-2009 – אישור הצווים
דוד רותם: חוק עזר - באר שבע.
דוד רותם: יש לכם הערות?
דורית קקון דנון: לנו לא.
דוד רותם: משרד המשפטים, משרד הפנים, מישהו?
אפרת שמש: אין.
דוד רותם: תודה רבה, גם זה מאושר.
דוד רותם: אושר צו סדר הדין הפלילי (ברירת משפט – חוקי עזר לבאר שבע), התשס"ט-2009
דוד רותם: אנחנו נדון היום בתקנות המרשם הפלילי ותקנת השבים (שינויים בתוספת הראשונה והשלישית לחוק).
דוד רותם: יש כאן בקשה של משרד המשפטים.
דוד רותם: שר המשפטים מבקש לשנות את התקנות.
דוד רותם: לפני שאנחנו מתחילים בדיון, אני רוצה להפנות אתכם למאמרו של השופט אהרון ברק "הקונסטיטוציונליזציה של מערכת המשפט בעקבות חוקי-היסוד והשלכותיה על המשפט הפלילי (המהותי והדיוני)".
דוד רותם: זה פורסם במחקרי משפט י"ג בעמוד 5.
דוד רותם: בעמוד 23, אומר השופט ברק כך, ואני מבקש שתקשיב חבר הכנסת פינס.
אופיר פינס-פז: אני רק מספר לחבר הכנסת אורבך, שמעולם אהרון ברק לא כיכב בוועדה הזאת כמו - -
דוד רותם: זה נכון, כי אהרון ברק מורי ורבי היה שכן שלי, גרנו באותו בניין, זה איש שאני מעריץ, אחד הבודדים שאני מעריץ, משום שהוא היה בעל ידע משפטי, שהוא פשוט בלתי ניתן לתיאור.
דוד רותם: לצערי הרב, מברק עד ברק לא קם ברק נוסף.
דוד רותם: כשאני אומר שמברק עד ברק לא קם כברק, הכוונה היא שכברק הראשון, הברק השני לא - -
אופיר פינס-פז: אני לא מתיימר - -
דוד רותם: השופט ברק אומר כך: חזקת החפות מקבלת מעמד חוקתי.
דוד רותם: צריך לזכור, ובזה אני מתכוון אליכם במשרד המשפטים בעיקר לשינויים שאתם רוצים בתוספת השלישית, משום שהעובדה שמישהו הגיש נגדי תלונה במשטרה ואני אפילו לא נחקרתי והחליטו לסגור את התיק ומישהו יידע מזה, זאת פגיעה מהותית בעקרון החפות.
דוד רותם: אז קחו בחשבון שלעיקרון החפות היום יש מעמד חוקתי, ולא בקלות, אלא רק אם יהיו לכם נימוקים מאוד חזקים, יש מקום לפגוע בו.
גבריאלה פיסמן: אני מסכימה עם כל מילה.
דוד רותם: אני שמח, כי כשקראתי את התקנות, לא בדיוק הבנתי את זה.
דוד רותם: אבל אם אתם מבינים את זה, זה בסדר.
גבריאלה פיסמן: אני רוצה לפתוח בכמה מילים כלליות על חוק המרשם הפלילי, כדי שכל מי שיושב פה סביב השולחן, יבין מה קורה מאחורי החוק הזה.
גבריאלה פיסמן: חוק המרשם הפלילי הוא חוק שמסדיר מצד אחד את ניהול המרשם הפלילי, קובע את העקרונות למסירת מידע פלילי, ובעצם משלב בין שני אינטרסים: האינטרס האחד הוא האינטרס הציבורי של ניהול ותיעוד מלא של ההיסטוריה הפלילית של אדם ומסירת המידע לגורמים שונים לצורך הגנה על הציבור, הגנה על ביטחון הציבור, מניעת העסקתם של גורמים עברייניים בכל מיני מקומות, ומנגד עומד האינטרס השני, אינטרס שיקומי, עיקרון הרהביליטציה שמעוגן בחוק.
גבריאלה פיסמן: העקרונות האלה משולבים גם בשמו של החוק, זה מרשם פלילי מצד אחד ותקנת השבים שזה עקרון הרהביליטציה מצד שני.
גבריאלה פיסמן: החוק הזה כולל הוראות שונות, שהמטרה שלהן היא לאזן בין שני האינטרסים האלה.
גבריאלה פיסמן: מסירת המידע בחוק מוגבלת בכל מיני אופנים; מסירת המידע מוגבלת לגבי קטינים; קיימת מסירת מידע מוגבלת לגבי הרשעות; נקבעות תקופות שונות ומדרגים שונים גם לגבי הגופים שהמחוקק הכיר בהם כגופים שזכאים לשקול את המידע הפלילי.
גבריאלה פיסמן: נקבעה תקופת התיישנות, שזו התקופה הראשונה שככלל קבועה היום בחוק על שבע שנים ואחריה קבועה תקופה נוספת, שהיא תקופת המחיקה, שהיא תקופה של 10 שנים.
גבריאלה פיסמן: קצת רקע היסטורי.
גבריאלה פיסמן: חשוב לדעת למה התקנות האלה מוגשות בנפרד.
גבריאלה פיסמן: התקנות האלה היו במקור חלק מתזכיר החוק, שהופץ בשעתו על ידי המשרד.
גבריאלה פיסמן: התקנות הן צד אחד של המשוואה.
גבריאלה פיסמן: הן כוללות את ההרחבה, את הגופים שאנחנו סברנו במהלך השנים, כשעלה הצורך מהשטח שהם ישקלו את המרשם הפלילי לשם מילוי תפקידיהם.
גבריאלה פיסמן: הצד השני, שכרגע לא קיים בפני הוועדה, זה הצד של תיקון החוק.
גבריאלה פיסמן: זה הצד שבו נמצאים האיזונים לכיוון השני, שמצמצמים את הזכות של גופים לקבל את המידע, מצמצמים את זליגת המידע.
גבריאלה פיסמן: יש ועדה שהוקמה לפני כשנה וחצי במשרד המשפטים, יוזמה של השר שלנו, בשעתו של השר פרידמן בראשות פרופסור קנאי, שגם בחנה את חוק המרשם הפלילי ומבקשת לתקן בו כל מיני עקרונות, ובעצם מסיתה את האיזון שקיים היום בחוק עוד יותר לכיוון הרהביליטציה.
גבריאלה פיסמן: אלה דברים שכדאי שיהיו ברקע הדברים.
גבריאלה פיסמן: לגבי התוספת הראשונה לחוק, שאני מניחה שנתחיל בה, אני רוצה להסביר מה המשמעות שלה.
גבריאלה פיסמן: היא מרכזת את רשימת הגופים, שזכאים לקבל מידע מהמרשם הפלילי, על פי דרישתם לצורך מילוי תפקידיהם.
גבריאלה פיסמן: הגופים האלה מקבלים את המידע ישירות מממשלת ישראל.
גבריאלה פיסמן: ההיקף של המידע, שנמסר מכוח התוספת הראשונה, הוא היקף נרחב, שכולל גם את תקופת ההתיישנות וגם את תקופת המחיקה.
גבריאלה פיסמן: זה גם ההבדל המרכזי בין גופים שכלולים היום או נמנים על סעיף 6 לחוק, שמאפשר גם שקילה של עבר פלילי לצורך מתן רישיון, היתר או כל מיני זכויות העסקה, לבין סעיף 5, שזאת התוספת הראשונה, שהיקף המידע שהוא מאפשר לשקול הוא הרבה יותר נרחב – במקום רק עד תקופת ההתיישנות, שזאת מסגרת המידע שמתאפשרת לגבי סעיף 6, העברת מידע במסגרת רחבה יותר בתוספת הראשונה, לתקופה של עד תום תקופת המחיקה.
גבריאלה פיסמן: התיקונים שעשינו פה, הם חלקם תיקונים טכניים, חלקם תיקוני התאמה, חלקם נובעים מהניסיון שהצטבר במהלך השנים, שהוכיח שהגופים חייבים לשקול את המידע הפלילי לצורך מילוי תפקידם, חלקם גופי חקירה שלא נמנו על החוק מלכתחילה ואין סיבה להבחין בינם לבין גוף החקירה המרכזי במדינה, שזה משטרת ישראל.
גבריאלה פיסמן: כמו שאני רואה את זה, יש לנו שני סוגים של גורמים שמנויים היום בתוספת הראשונה: הסוג הראשון זה בעלי תפקידים בכירים במגזר הציבורי, לרבות שרים שזקוקים למידע מהמרשם הפלילי לשם הפעלת הסמכויות שלהם לפי דין; והסוג השני הם גופים שמוסמכים לנהל חקירות לפי הדין, ולשם כך הם נזקקים למידע הפלילי.
גבריאלה פיסמן: ועדת קנאי – הזכרתי אותה כבר – מצאה לנכון לקבוע עקרונות להכללה בתוספת הראשונה.
גבריאלה פיסמן: לדעתנו, היא לא נכנסה לסיפור של התקנות, אבל העקרונות האלה הובאו במכתב ליושב ראש.
גבריאלה פיסמן: אנחנו חושבים שהתוספת הראשונה, כפי שאנחנו בנינו אותה, נכנסת לתוך הקריטריונים האלה שנקבעו בוועדה.
גבריאלה פיסמן: אלה הדברים הכלליים שאני מבקשת לומר בשלב הזה, לפני שאנחנו נכנסים לדיון פרטני לגבי התוספת השלישית בדברי הפתיחה של היושב ראש.
גבריאלה פיסמן: אני הייתי מעוניינת להתייחס באופן פרטני, כשנדבר על התוספת השלישית.
גבריאלה פיסמן: אני רק אומר ששיקול הדעת שלנו ביחס לגופים היה מאוד מאוד זהיר.
גבריאלה פיסמן: אנחנו ביקשנו להותיר את התוספת הזאת מצומצמת ככל הניתן, תוך הבאה בחשבון, שמידע על תיקים סגורים צריך להגיע למתי מעט וצריך להוות שיקול, כמובן באופן סביר ומידתי, תוך הבאה בחשבון שלא מדובר בהרשעה, גם כאשר המידע הזה מובא בחשבון.
גבריאלה פיסמן: אנחנו ניסינו לצמצם את זה ככל הניתן.
אורי אורבך: מה הוא סוג המידע, שגוף שמאושר מקבל מידע?
גבריאלה פיסמן: מידע מהמרשם הפלילי, מידע שנכלל בתוספת הראשונה הוא מידע על הרשעות והחלטות של בתי משפט.
אורי אורבך: חקירות?
אורי אורבך: מעצרים?
גבריאלה פיסמן: לא, מעצרים בוודאי שלא.
גבריאלה פיסמן: לפי חוק המרשם הפלילי, יש סעיף שמאפשר לגוף שזכאי לקבל מידע על הרשעות ולקבל גם מידע על תיקים תלויים ועומדים, תיקים שנפתחה בהם חקירה וטרם ניתנה בהם החלטה.
אופיר פינס-פז: לא סגורים.
דוד רותם: אתה יודע מה זה תלוי ועומד?
דוד רותם: אם אני עכשיו מבקש הפסקה, יוצא אל המשטרה, מגיש נגדך תלונה, אז יש תיק תלוי ועומד.
דב חנין: הרבה פעמים הוא פתוח לנצח.
דוד רותם: כמעט תמיד הוא פתוח לנצח.
גבריאלה פיסמן: לא, דווקא הפרקליטות עשתה צעדים מאוד גדולים בעניין הזה, אבל בכל אופן יש גם מגבלות זמן לגבי מסירת מידע על תיקים תלויים ועומדים, שקיימות היום בתקנות וועדת קנאי גם נתנה להם תוקף.
דוד רותם: איפה יש בחוק הגבלה על כמה זמן תיק יהיה תלוי ועומד?
דוד רותם: אפשר לנהל חקירה 12 שנה?
אורי אורבך: יש שר בממשלה, שיש נגדו תיק תלוי ועומד 12, 11 שנה.
דוד רותם: עליו לא מדברים.
גבריאלה פיסמן: נדמה לי שזה שמונה או תשע, אבל בכל אופן זה קשור למסגרת חוקית אחרת לגמרי, וגם לגבי זה יש לנו הצעת חוק שעומדת על הפרק.
אורי אורבך: הרשעה בדין זה מידע שהם יוכלו לקבל, תיק תלוי ועומד, כלומר משהו שעוד לא נסגר, וזהו?
זהבה לייב: תיק תלוי ועומד זה כל מיני תיקים, זה תיקים של חקירה, זה יכול להיות גם תיק שהוגש בו כתב אישום, וזה גם יכול להיות תיק לאחר הרשעה שמחכה לגזר דין.
זהבה לייב: אני רוצה להזכיר לכולם, שתיק סגור זה לא רק תלונה של השכן נגדי על זה שהוא לא אוהב אותי או משהו כזה.
זהבה לייב: זאת יכולה להיות תלונה על אונס מזעזע, שנסגר מאין עניין לציבור, על אף שיש שם חומר ראיות מאוד מוצק ומאוד קשה.
דוד רותם: גברתי, אני לא הבנתי, באונס מזעזע אין עניין לציבור?
זהבה לייב: אני לא רוצה להעיד את הקורבן כי הוא קטין, או שאי-אפשר להעיד, כי העד נמצא בחוץ לארץ.
דב חנין: אין לכם ראיות קבילות, זה לא היעדר עניין לציבור.
זהבה לייב: אם יורשה לי להתחיל לפחות לסיים לפחות את מה שאני אומרת, ההתייחסות לתיקים סגורים כאל תיקים שאין בהם שום ממש היא מטה את העניין, היא לא נכונה.
זהבה לייב: יש בפירוש תיקים שנסגרים מחוסר עניין לציבור, ויש שם ראיות, אבל אתה מחליט לסגור כי אתה לא רוצה להעיד קטין.
דב חנין: גברתי, את שמעת על חזקת החפות מפשע?
זהבה לייב: המעמד של זה - זה תיק סגור.
דב חנין: תיק סגור, אבל עדיין בן-האדם מבחינת
דב חנין: כם הוא לא חף מפשע, הוא מבחינת
דב חנין: כם מתויג, זה מה שאת אומרת לנו.
זהבה לייב: אני לא אמרתי את זה.
דב חנין: זו עמדה מזעזעת.
דוד רותם: דב, לאט לאט.
דב חנין: להזדעזע במתינות אתה אומר...
דוד רותם: אין עניין לציבור בהזדעזעות שלך.
מיכאל בן-ארי: אבל העניין הוא שהאדם נושא בעונש בלי משפט.
זהבה לייב: יש גם תיקים שנסגרים מחוסר אשמה, ואז התיק בכלל לא קיים - -
דב חנין: זה אומר שהוא לא יכול להתמנות לתפקידים - -
אופיר פינס-פז: כתוב שהוא לא יכול להתמנות?
אופיר פינס-פז: כתוב שהאינפורמציה צריכה להיות - -
מיכאל בן-ארי: חבר הכנסת אופיר פינס-פז, אין לו צ'אנס להוכיח את הצדיקות שלו.
דוד רותם: תגידו, אתם חדשים פה בוועדה?
אופיר פינס-פז: 20 שנה.
דוד רותם: אתם יודעים שבוועדה הזאת לא מדברים בלי לקבל רשות דיבור?
אופיר פינס-פז: לא, זה חדש.
דוד רותם: אז כדאי שתדע את זה.
דוד רותם: אני רוצה לשאול אותך שאלה.
דוד רותם: הוגשה נגדי תלונה.
דוד רותם: מי קובע מתי התיק ייסגר?
זהבה לייב: יש גורמים שהוסמכו בתוך המשטרה בנהלים פנימיים, יש גם בפרקליטות, זה הרי שונה, יש גורמים שמוסמכים להחליט על סגירה, ויש עילות סגירה שונות: של חוסר ראיות, של חוסר עניין לציבור וכל מיני עילות משניות שנגזרות משתי העילות העיקריות, כולל סגירה מחוסר אשמה.
זהבה לייב: זה אומר שכאשר אתה באמת בוחן את חומר הראיות, אתה מבין שאין כאן בכלל עבירה.
זהבה לייב: התיק נסגר מחוסר אשמה ונעלם, מתבטל לחלוטין מרישומי המשטרה.
דוד רותם: בואי נדבר על חוסר ראיות – לא חוסר אשמה, חוסר ראיות.
דוד רותם: כמה זמן תיק כזה יכול לשכב פתוח?
דוד רותם: תגידי לנו כמה זמן תיקים שוכבים בלי להיסגר מחוסר ראיות.
זהבה לייב: מדור מידע פלילי מקיים בקרות שוטפות בתוך כל יחידות המשטרה, כדי לעקוב אחרי תיקים פתוחים ולהביא למצב שהם ייסגרו, או שידווח מה הסטאטוס שלהם, אם היה שם גזר דין או לא.
זהבה לייב: המשטרה מקיימת מעקב שוטף אחרי זה.
דוד רותם: או שאת לא מקשיבה לשאלה שלי, או שאת היית רוצה לענות אבל את לא רוצה לענות, היית רוצה אבל את לא עונה.
דוד רותם: כמה זמן וכמה תיקים שוכבים, כשהם נסגרו מחוסר ראיות ונמצאים במרשם?
זהבה לייב: ונמצאים כתיקים פתוחים?
דב חנין: לא, כתיקים שכתוב עליהם: נסגרו מחוסר ראיות.
אופיר פינס-פז: זאת שאלה חדשה.
זהבה לייב: אין לי כאן נתונים סטאטיסטיים.
דוד רותם: האם יש לך מושג כמה שנים לוקח עד שסוגרים תיק מחוסר ראיות?
זהבה לייב: זה משתנה, יש תיקים שנסגרים מהר, יש תיקים ששוכבים, אבל אני אומרת שהבקרות האלה דואגות לכך שתיקים לא יישארו פתוחים, אלא באמת ייסגרו.
זהבה לייב: התיקים הסגורים לא נשארים לנצח.
דוד רותם: מה משמעותו של תיק שנסגר מחוסר ראיות?
זהבה לייב: המשמעות היא שהוא נשאר ברישומי המשטרה.
דוד רותם: המשמעות היא שאני חף מפשע?
אופיר פינס-פז: רגע, אתה לא נותן לענות.
אופיר פינס-פז: אתה שואל אותה, אז תן לה לענות.
זהבה לייב: היה לאחרונה תיקון לחוק המרשם הפלילי, שעיגן בחוק את הסמכות של ראש אח"מ לבטל את הרישומים של התיקים האלה.
זהבה לייב: יש מנגנון של ביטול של שיקול דעת, שמאפשר פנייה של אנשים, כדי לבטל את הרישום של התיקים האלה.
זהבה לייב: יש גם מנגנון אוטומטי שקבוע בחוק.
זהבה לייב: הרישום של התיקים האלה לא נותר לנצח.
גבריאלה פיסמן: התקנות מדברות על מחיקה אוטומטית תוך שבע שנים, בקשה לביטול רישום אפשרית תוך תקופות קצרות יותר של שלוש וחמש שנים, בהתאם לנסיבות ובהתאם לתנאים.
דוד רותם: לפי תיקון 8, היה צריך לקבוע אמות מידה וכללים ולקבל אישור של ועדת החוקה, חוק ומשפט.
דוד רותם: קיבלתם?
גבריאלה פיסמן: כן, נקבעו תקנות.
דוד רותם: ואושרו בוועדת החוקה, חוק ומשפט?
גבריאלה פיסמן: בוודאי.
דורית ואג: לא שאני זוכרת.
גבריאלה פיסמן: זה היה באחד הדיונים האחרונים.
דורית ואג: אני זוכרת שהם הוגשו ופרצו הבחירות.
גבריאלה פיסמן: הם פורסמו וזה היה באחד הדיונים האחרונים של הוועדה.
מיכאל בן-ארי: אני מתקשה להבין את הבסיס של המחשבה של סגירה מחוסר ראיות, יכול להיות שאני אצטרך הסבר מפורט בעניין הזה.
מיכאל בן-ארי: אדם נחשד במשהו מסוים, הוא עבר חקירה והמשטרה אספה ראיות.
מיכאל בן-ארי: בסופו של דבר, תיק הראיות לא היה מספיק כדי להגיש כתב אישום, זאת אומרת שהאדם הזה נקי.
מיכאל בן-ארי: יכול להיות שבמציאות הזאת היה עדיף להרבה אנשים להיכנס למשפט ראיות, ובמשפט הראיות לומר: החשדות שלכם הם לא ולא כלום, אבל המציאות היא שאתם פוגעים באדם בלי יכולת של האדם להתגונן, להוכיח את חפותו, כי הוא לעולם לא מאומת מול חוסר הראיות.
מיכאל בן-ארי: חוסר הראיות זאת עננה שמוטלת עליו, שהוא לעולם לעולם לא יכול להתגונן מפניה.
מיכאל בן-ארי: שמעתי שתוך שלוש או חמש שנים הוא יכול להגיש ערעור.
מיכאל בן-ארי: לעתים קרובות, לחוסר הראיות הזה יש השלכות על חיי היום יום של האדם.
מיכאל בן-ארי: הוא רוצה להציג תיק כדי להתקבל למקום עבודה מסוים, הוא רוצה לרכוש אקדח, כי מקום עבודתו דורש ממנו לרכוש אקדח וזה תלוי בפרנסתו, יש הרבה אנשים שמתפרנסים משמירה, ובעקבות אירוע כזה ואחר, הם נכנסו למצב של חוסר ראיות.
מיכאל בן-ארי: המציאות הזאת נראית לי קטסטרופלית מבחינת הציבור, ואני צריך הסבר לזה.
גבריאלה פיסמן: הייתי מציעה שהדיון כרגע יתמקד בתוספת הראשונה.
גבריאלה פיסמן: הדיון שנערך כרגע רלוונטי לתוספת השלישית.
גבריאלה פיסמן: אני חושבת שאפשר אחר כך להסביר, למה מידע על תיק סגור עשוי להיות רלוונטי לצרכי שקילת מתן רשיון נשק, שאותו אדם עשוי לסכן את כלל הציבור.
גבריאלה פיסמן: המידע הזה לא נמסר לצרכי העסקה שוטפים, כפי שתואר כאן, אבל הייתי מעדיפה שהדיון הזה יתקיים בהקשר של התוספת השלישית ולא בהקשר של התוספת הראשונה, שאין לה שום קשר לתיקים סגורים.
דוד רותם: נעשה את זה בדרך שלך.
דוד רותם: אין בעיה, בואו נלך לתוספת הראשונה.
דוד רותם: התוספת הראשונה מדברת על מסירת מידע על הרשעות ותיקים תלויים ועומדים, בתוך תקופת ההתיישנות שלהם, זאת אומרת לפני המחיקה.
גבריאלה פיסמן: התוספת הראשונה מדברת על מסירת מידע על הרשעות לתקופה שכוללת גם את תקופת ההתיישנות וגם את תקופת המחיקה, עד תום תקופת המחיקה.
גבריאלה פיסמן: צריך להזכיר, שבתקופת המחיקה אנחנו לא מדברים על מסירת המידע על הרשעות שנמחקו, אלא על מסירת המידע עד תום תקופת המחיקה.
גבריאלה פיסמן: מחיקה בחוק המרשם הפלילי היא לא מחיקה פיסית.
גבריאלה פיסמן: תקופת המחיקה היא תקופה שקבועה ככלל על 10 שנים.
גבריאלה פיסמן: לגבי נסיבות מיוחדות היא קבועה על חמש או שלוש שנים, אבל זאת תקופה שככלל מתחילה בתום תקופת ההתיישנות.
דוד רותם: עד שזה נמחק, עד המחיקה.
גבריאלה פיסמן: עד המחיקה.
דוד רותם: אבל גם תיקים תלויים ועומדים.
גבריאלה פיסמן: גם תיקים תלויים ועומדים.
דוד רותם: בואו נעבור לתוספת הראשונה.
דב חנין: אדוני, ברשותך אני בכוונה רוצה להעיר הערה, שהיא הערה מקדמית לדיון כולו.
דב חנין: אני בכוונה רוצה להעיר את ההערה הזאת ביחס לשינויים המתבקשים בשתי התוספות, גם בראשונה וגם בשלישית.
דב חנין: ההערה נוגעת גם לצד פורמלי, אבל גם לצד מהותי.
דב חנין: אני חושב שכל הנושאים שמבקשים להסדיר פה בתקנות ראויים לדיון מסוג אחר לחלוטין.
דב חנין: אני חושב שהוספת גורמים גם לתוספת הראשונה, אבל גם לתוספת השלישית, צריכה להיעשות בדרך של חקיקה ראשית.
דב חנין: אני חושב שאנחנו מדברים על דברים שיש להם משמעות אמיתית ומרחיקת לכת לגבי זכויותיהם של בני-אדם.
דב חנין: אני לא חושב שזה נושא, שראוי ברמה העקרונית להסדרה בדרך של תקנות.
דב חנין: מקובלת אצלנו גישה שאומרת, שפגיעה בזכויות זה עניינו של המחוקק הראשי, ויש כאן ללא ספק פגיעה בזכויות, כיוון שבעצם מעבירים נתונים שונים של אנשים לא רק לגורמים שמעורבים באופן ישיר, או אפילו באופן יותר עקיף, בחקירה שלהם, או עשויים להיזקק לאינפורמציה הזאת לצרכים חקירתיים, גורמים שמעורבים בהליכים פליליים; פה מבקשים להעביר את הנתונים האלה לגורמים, שהם רלוונטיים להעסקה של אנשים.
דב חנין: אלה הם דברים מאוד מאוד מרחיקי לכת, ללא ספק פגיעות קשות בזכויות האזרח, חופש העיסוק, ואלה דברים שראויים לחקיקה ראשית.
דב חנין: צר לי מאוד, שמשרד המשפטים שותף למהלך הזה, או אולי אפילו מוביל אותו.
דב חנין: אני חושב שזה לא רגע, שמשרד המשפטים יוכל להתפאר בו.
דב חנין: כמובן שלדברים האלה יש גם קשר, גם ביחס לתוספת הראשונה וגם ביחס לתוספת השלישית, לאותה גרירת רגליים של משרד המשפטים ביחס לאפשרויות סגירת תיקים, להתמשכות הליכי חקירה.
דב חנין: יש פה איזושהי משוואה - מצד אחד התהליכים הם תהליכים אין סופיים ומשרד המשפטים גורר רגליים מול כל ניסיון לקבוע להם מסגרת ותחומים - - -
גבריאלה פיסמן: משרד המשפטים מגיש הצעת חוק בעניין הזה.
דב חנין: כן, אנחנו ממתינים בסבלנות כבר הרבה זמן, יותר מדי זמן אנחנו ממתינים בסבלנות להצעת החוק הזאת.
דב חנין: מצד שני, אנחנו נתקלים במצב שבו את אותן השלכות רוצים להרחיב באופן שהוא לחלוטין לא מידתי.
דב חנין: התוצאה המצטברת של ההליך הזה, אדוני היושב ראש – ואדוני היושב ראש נתן את הדוגמה הקולעת של הדבר הזה.
דב חנין: אפשר לפגוע בקריירה של אדם היום בדרך מאוד פשוטה – לך תגיש נגדו תלונה במשטרה, מן הסתם התלונה תתברר הרבה זמן, אולי התיק ייסגר, אולי רק לא יהיו בו ראיות, אולי כן יהיו בו ראיות והוא יימשך לנצח, כי יש הרבה חוקים שהחקירה בהם נמשכת הרבה מאוד זמן, והנה דרך לפגוע בהעסקתו של אדם, לפגוע בעתידו של אדם.
דב חנין: מדינה דמוקרטית לא יכולה להתנהל כך.
דב חנין: מדינה של שלטון חוק לא יכולה להתנהל כך, וחבל שגורמי שלטון החוק מובילים דבר שכל כך פוגע בשלטון החוק.
דוד רותם: אני מסכים כמעט עם כל מה שאמרת, אבל שיהיה ברור - אני לא מסכים עם המשפט האחרון של מה שאמרת, כי יש לי חילוקי דעות אתך מה זה שלטון חוק ומה הוא שלטון החוק.
דב חנין: אתה אומר שמי שפוגע בשלטון החוק הם לא גורמים שאתה קורא להם גורמי שלטון החוק.
דב חנין: אני עדיין קורא להם גורמי שלטון החוק.
דוד רותם: זה בסדר, לכן אמרתי שיש לי אתך חילוקי דעות אמיתיים בעניין.
דוד רותם: אני בהחלט מסכים אתך, שהמידע הזה צריך להיות מחולק במשורה, אי אפשר לתת את זה לכל אחד, אבל חלק מהגופים שמבקשים להוסיף בתוספת הראשונה, אני בטוח שגם אתה תחשוב שזה נכון, ולכן אני מציע שנעבור גוף גוף, ונראה האם זה ראוי לתת לו את המידע או לא ראוי לתת לו את המידע.
דוד רותם: אין לי ספק שכאשר אתה מסתכל נגיד על התוספת הראשונה סעיף (ד), התוספת שמבקשים - לדעתי לא יכולה להיות מחלוקת שצריך לתקן את זה, למרות שאני בטוח שאתה חושב שבכלל לא צריכים להיות שופטים צבאיים באזור.
אורי אורבך: שלא צריך שיהיה צבא באזור.
דוד רותם: אבל כל זמן שיש שופטים צבאיים באזור, צריך לדעת שלא במקרה הם כתומים ומתנחלים.
דוד רותם: לזה אתה תסכים, הרי אין לי ספק בכלל.
דב חנין: עמדתי העקרונית ידועה לך.
דוד רותם: אני אמרתי גם את עמדתך העקרונית, אבל אמרתי שבנסיבות האלה אין לך ברירה.
דב חנין: אני אומר שגם ברמה העקרונית, מבלי להיכנס כרגע לשאלות המדיניות שהן באמת במחלוקת, וגם ברמה הפרקטית, אם רוצים לעשות הסדר כזה, כיוון שלהסדר הזה יש השלכות על זכויותיהם של אנשים, ההסדר הזה צריך להיות בדרך של חקיקה ראשית.
אופיר פינס-פז: זאת טענה מעניינת.
דוד רותם: זאת טענה מעניינת, אילו היית טוען אותה כשהתקינו את התקנות ביום הראשון.
אופיר פינס-פז: אבל הוא לא היה כאן.
אופיר פינס-פז: מתי התקינו אותן?
אופיר פינס-פז: באיזו שנה התקינו אותן?
דוד רותם: מה זה חשוב באיזו שנה?
דוד רותם: בכל שנה שהתקינו אותן, דב כבר היה פה.
דב חנין: תודה תודה, אדוני היושב ראש.
גבריאלה פיסמן: החוק הוא מ-1981.
גבריאלה פיסמן: אני יודעת איפה חבר הכנסת דב חנין היה אז.
דוד רותם: לא החוק, התוספת היא מ-1981?
דוד רותם: לא היו בה שינויים מאז?
גבריאלה פיסמן: לא, היו שינויים.
אופיר פינס-פז: אז עכשיו הוא נזכר, שהוא רוצה את הכל בחקיקה הראשית.
דב חנין: כל מה שבידינו זה מה שבקדנציה שלנו, אדוני היושב ראש, אנחנו לא יכולים להיות אחראים לכל הקדנציות.
גבריאלה פיסמן: הסמכות החוקית של שר המשפטים קבועה פה בחוק להתקין את התקנות ולהוסיף גורמים לתקנות.
גבריאלה פיסמן: בכל זאת, בהמשך לדברים שאמר חבר הכנסת חנין, אני רוצה להעיר עוד הערה אחת קטנה.
גבריאלה פיסמן: אנחנו הנחנו את התקנות על שולחן ועדת החוקה, חוק ומשפט לפני כשנה וחצי.
גבריאלה פיסמן: ועדת קנאי ביקשה למשוך אותן אליה לתקופה מסוימת.
גבריאלה פיסמן: בכל אופן, יש כאן רשימה ארוכה של גופים, שזקוקים למידע הזה לשם תפקודם היום יומי.
גבריאלה פיסמן: יש כאן משרד הרווחה, המפקח על המעונות שנזקק למידע הזה כדי לתת אישור למשפחות אומנה לקטינים שנמצאים במסגרות, והוא לא יכול לקבל מידע על ההורים.
דוד רותם: מי אמר שהם זקוקים לזה לתפקוד היום יומי?
דוד רותם: כך חושב משרד הרווחה וכך חושב משרד המשפטים?
דוד רותם: לכן המחוקק אמר שאתם צריכים את האישור שלנו.
גבריאלה פיסמן: לא, גם הוועדה לשלום הילד סבורה כך.
דוד רותם: גם הוועדה לשלום הילד זה בסדר גמור, אבל המחוקק קבע שאנחנו צריכים להיות.
גבריאלה פיסמן: אין ספק, אני רק אומרת שלא כדאי לחכות עם הדיון הזה.
דוד רותם: זה שאנחנו לא מחכים עם הדיון זה בטוח.
דוד רותם: אתם הגשתם את זה כל כך מהר ובדחיפות כזאת, אז אנחנו בוודאי לא נמתין יום אחד...
דוד רותם: אנחנו בנושא הזה הולכים אחריכם באש ובמים...
דורית ואג: זה הוגש שבועיים לפני הפגרה, זה לא משהו שמחכה הרבה זמן.
גבריאלה פיסמן: זה הוגש לפני שנה וחצי.
דורית ואג: לא, יקירתי, לפני שנה וחצי זה הוגש.
דורית ואג: ועדת החוקה, חוק ומשפט קבעה דיון.
דורית ואג: לבקשת שר המשפטים ופרופסור רות קנאי ביטלנו, ואז היו הבחירות.
גבריאלה פיסמן: לא, זה חזר לוועדה.
דורית ואג: וברגע שיש שר חדש, הם לא על שולחני עד שהוא מודיע לי שהם על שולחני, וההודעה מהשר היא מה-16 ביולי 2009.
דוד רותם: רבותיי, אנחנו עוברים לתוספת הראשונה.
דוד רותם: מה שכתוב היום בתוספת זה ועדת המינויים לפי חוק השופטים, חוק הדיינים, חוק הקאדים, חוק בתי הדין הדתיים הדרוזיים, ומבקשים להוסיף: חוק השיפוט הצבאי, וכן ועדה למינוי שופטים צבאיים שיכהנו בבתי משפט צבאיים באזור, באמצעות ממונה הביטחון בהנהלת בתי הדין האמורים ולגבי בית דין צבאי ובית משפט צבאי – באמצעות מזכיר הוועדות.
דוד רותם: חבר הכנסת דב חנין, האם יש לך בעיה עם זה, מלבד ההערה העקרונית?
דב חנין: ההערה עקרונית, אדוני.
דוד רותם: בסדר, ההערה עקרונית.
23591: הסעיף שהיושב ראש הקריא זה מהחוק עצמו, מהתוספת של החוק.
23591: השינויים נמצאים בתקנה 1 סעיף (1), זאת התוספת שמוסיפים לפרט (ד).
דוד רותם: אני אסביר לך מה הם רוצים.
אופיר פינס-פז: פשוט צריך להקריא את הנוסח על פי התקנות של הוועדה, להקריא את הנוסח שמתבקש - -
דוד רותם: אבל אתה לא תבין.
אופיר פינס-פז: אתה תקריא ואחרי זה אתה תסביר.
דוד רותם: בסדר: חוק השיפוט הצבאי, התשט"ו-1955 וכן ועדה למינוי שופטים צבאיים שיכהנו בבתי משפט צבאיים באזור, באמצעות ממונה הביטחון בהנהלת בתי הדין האמורים ולגבי בית דין צבאי ובית משפט צבאי – באמצעות מזכיר הוועדות.
אופיר פינס-פז: הבנתי מהר.
אופיר פינס-פז: גם בשטחים יצטרכו לדעת את המידע.
גבריאלה פיסמן: לגבי מינוי שופטים - -
דב חנין: מה זה חוק השיפוט הצבאי וכן ועדה למינוי שופטים?
דב חנין: מה זה חוק השיפוט הצבאי?
דוד רותם: אלה שני סוגי מינויים של שופטים.
דוד רותם: השופטים שיושבים בבתי הדין הצבאיים בישראל ממונים על פי חוק השיפוט הצבאי.
דוד רותם: אלה שממונים בשטחים הכבושים, ממונים על פי ועדה למינוי שופטים.
דוד רותם: אלה שתי ועדות שונות.
דב חנין: ברור לי, בית דין צבאי ובית משפט צבאי יושב כאשר בהרכב שלו יושב שופט משפטאי אחד ובדרך כלל שני קצינים אחרים.
דב חנין: האם אנחנו מדברים על כל ההרכב?
דוד רותם: על השופטים, שופטים צבאיים.
גבריאלה פיסמן: אנחנו מדברים על מינוי שופטים.
דב חנין: ואחרים מה מעמדם?
דב חנין: הרי גם הם שופטים.
דוד רותם: הם ליימנים - -
גבריאלה פיסמן: רק השופטים עצמאיים.
קריאה: שופטי הצד ממונים נקודתית לתיק כזה או אחר, אין להם מינוי קבוע, לכן אין צורך לעשות בדיקות של הרישום הפלילי לגביהם; רק לגבי השופטים המשפטאים שמקבלים מינוי קבוע בבתי הדין הצבאיים ששופטים חיילים וגם בבתי המשפט הצבאיים שפועלים באזור שופטים מי שעבר עבירה באזור, בשטחים הכוונה.
דוד רותם: יש איזה השגות?
דב חנין: ההערה העקרונית.
דוד רותם: בכפוף להערה העקרונית?
דב חנין: כפוף להערה העקרונית, נקודתית אין לי.
אברהם מיכאלי: אתה מחפש מתנגדים?
דוד רותם: אני לא מחפש מתנגדים, אני רק לא רוצה שאחר כך תבקש רביזיה, כי תגיד: לא הספקתי לדבר.
אברהם מיכאלי: זה יהיה בכל מקרה, מה זה משנה?...
דוד רותם: חבר הכנסת מיכאלי, מחכים לך בוועדת הכנסת.
אופיר פינס-פז: אנחנו בעד 1.
אופיר פינס-פז: תעבור ל-(2).
דוד רותם: אתה רוצה שאני אקרא לך מה רוצים להוסיף: באמצעות ממונה הביטחון בהנהלת בתי המשפט.
דוד רותם: אני אגיד לך מה כתוב קודם: שר המשפטים ושר העבודה והרווחה לעניין סעיפים 10, 11 ו-15 לחוק בית הדין לעבודה – שניהם יחד יושבים בוועדה למינוי שופטים לגבי שופטים בבית הדין לעבודה, נציגי ציבור, ורוצים להוסיף שזה ייעשה באמצעות ממונה הביטחון בהנהלת בתי המשפט, לא שכל פקיד בלשכת שר המשפטים או בלשכת שר העבודה והרווחה יבקשו את המידע, אלא זה יילך דרך הממונה על הביטחון.
דוד רותם: זה דווקא טוב, משום שזה גורם לכך שיהיה פיקוח על המידע וזה יעבור בין אנשים מוסמכים.
אופיר פינס-פז: אני מסכים, אבל למה דווקא הממונה על הביטחון?