GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נעמה מנחמי: ניתן לערער תוך שבעה ימים מיום שנמסרה ההחלטה למערער; בית-המשפט ידון בערעור בשופט אחד והחלטתו תהיה סופית.
דוד רותם: איזה בית-משפט?
ירין שגב: תלוי במוטב שגזר את הדין.
נעמה מנחמי: ההליך המיוחד של הערעור הזה, להבדיל ממקום שבו נגזר הדין מחדש, שזה לפי סעיף 51י(א1) – בסעיף 51י(א1) יש גזירת דין מחודשת ולכן הערעור רגיל, לפי הערכאה שגזרה.
רביד דקל: ברגע שרק מחליטים אם עבודות שירות או מאסר, זה הליך מיוחד.
נעמה מנחמי: מה שנשאר בעצם זה סעיף 51י רבא, סעיפים קטנים (א) או (א2).
דוד רותם: הייתי רוצה לקבוע 15 יום לערעור.
דוד רותם: הרי יש לנו גם שבתות וחגים, ולעניין הימים האלה שבתות וחגים נמנים.
דוד רותם: רק פגרות לא נמנות.
דניאל אקוקה: שיהיה 14 ימים.
ירין שגב: ערעור רגיל זה 45 ימים.
נעמה מנחמי: יש הליכי ערעור אחרים עם מועדים קרובים.
נעמה מנחמי: הלא כך?
דניאל אקוקה: בזכות הגשת העתירה נקבע כאן 14 ימים.
נעמה מנחמי: בסדר, אז נקבע 14 ימים.
נעמה מנחמי: עו"ד רביד דקל, לדעתך צריך להבהיר את סעיף קטן (א1), שיהיה ברור שזאת החלטה שיש לה ערעור בפני עצמו?
נעמה מנחמי: נעשה לעורכי-הדין עבודה קלה אם נבהיר את זה.
ירין שגב: אם אנחנו קובעים לגבי זכות ערעור בסעיפים האחרים, זה יכול להשאיר איזו אי-בהירות.
נעמה מנחמי: אני מציעה שננסח את זה, כדי להבהיר ש(א1) זה זכות ערעור רגילה.
נעמה מנחמי: נמצא לזה את הנוסח.
דוד רותם: סעיף 51יא – ממונה על עבודת שירות "(א) השר לביטחון פנים ימנה קצין שירות בתי-הסוהר לממונה על עבודת שירות.
דוד רותם: " מצוין.
דוד רותם: אתם לא רוצים לקבוע דרגה: "לפחות בדרגה של ..."?
דוד רותם: למשל: "ימנה קצין שירות בדרגת תת גונדר".
דניאל אקוקה: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.
דוד רותם: מה אתה רוצה, אני דואג לך לדרגה ...
דוד רותם: אתה יודע מה יעשו לך בסוף – אתה תילחם על התת-גונדר ובסוף ימנו מישהו אחר במקומך.
דניאל אקוקה: סמכותו של נציב בתי-הסוהר לענות על דבר כזה.
רביד דקל: מכיוון שבמינויים נכנסנו כבר לרמת הדרגות: גונדר בכיר, סוהר בכיר וכו' - - -
עדנה טנא: אבל זה לא לעניין מינויים.
עדנה טנא: זה לעניין השאלה מי יחליט מה.
עדנה טנא: יש הבדל גדול.
עדנה טנא: לא צריך לקבוע את זה בחוק עבודות שירות.
נעמה מנחמי: תחשבו על זה עד לישיבה הבאה.
דוד רותם: "(ב) הממונה יפעל בשקידה ראויה לארגון עבודת השירות, למציאת מקומות לעבודת שירות למגוון סוגי אוכלוסיה לרבות אנשים עם מוגבלויות, להצבתם של נידונים לעבודה בהם, למינוי מפקחים מקרב עובדי המדינה ולפיקוח על עבודת שירות".
רביד דקל: זה סעיף שהסכמנו עליו.
דוד רותם: סעיף 51יב – תקנות "(א) השר לביטחון פנים רשאי להתקין תקנות לביצוע סימן זה.
דוד רותם: "(ב) תקנות שיתקין השר לביטחון פנים לפי סימן זה יהיו בהתייעצות עם שר המשפטים ושר התעשייה, המסחר והתעסוקה ובאישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת.
רביד דקל: צריך למחוק את "שר התעשייה, המסחר והתעסוקה".
נעמה מנחמי: כבר לא צריך מאחר והורדנו אותו מקודם.
דוד רותם: את שר המשפטים צריך כאן?
רביד דקל: חוק העונשין בכללותו הוא באחריות שר המשפטים.
דוד רותם: "(ג) השר לביטחון פנים רשאי לשנות את התוספת ולהוסיף סוגי גופים נוספים הפועלים לתועלת הציבור.
רביד דקל: התוספת זה סוגי עבודות שירות.
נעמה מנחמי: מאחר ושינינו את התוספת ואמרנו "סוגי עבודות השירות" - - -
דוד רותם: אז לא צריך את אישור ועדת החוקה, חוק ומשפט.
דוד רותם: תוספת ראשונה – תיקון עקיף לחוק המרשם הפלילי ותקנת השבים, התשמ"א-1981 "(כה1) הממונה על עבודת שירות כמשמעותו בסעיף 51יא לחוק העונשין, התשל"ז-1977, ועובדי מחלקתו שהוא הסמיך לכך, לגבי נאשם שנתבקשה בעניינו חוות דעת מטעם הממונה על עבודת שירות לפי סעיף 51ב(ב)(1) לחוק האמור, וכן לגבי עובד שירות כהגדרתו בסעיף 51א לאותו חוק.
נעמה מנחמי: מי הם עובדי מחלקתו?
דניאל אקוקה: אפשר לחזור לרגע לסעיף הקודם לגבי תועלת הציבור?
דניאל אקוקה: אני סבור שצריך להיות שם בכל זאת "ללא מטרות רווח".
רביד דקל: הגענו למסקנה שמכיוון שזה השר לביטחון פנים, הוא ישקול את השיקולים הללו ואנחנו סומכים על ההחלטה שלו, שהוא ימנה שם את הגופים הרלוונטיים, ולך תהיה הזדמנות לבוא לשר ולהגיד לו: אני רוצה את הגופים האלה והאלה, ואילו הגופים האלה והאלה לא.
דוד רותם: אנחנו סומכים על השר לביטחון פנים.
נעמה מנחמי: יכולה להיות חברה כלשהי שכן יש לה איזו מטרת רווח בהגדרה, אבל היא מעסיקה רק אנשים עם מוגבלויות שאורזים שוקולד.
נעמה מנחמי: בסוף יש לה גם איזשהו רווח.
נעמה מנחמי: במקרה הרווח הזה הוא 2 שקלים לשנה, אבל לא משנה, זה חברה.
נעמה מנחמי: ברגע שזה חברה, יש לה גם מטרות רווח.
נעמה מנחמי: כרגע אתה למעשה מוציא אותה.
נעמה מנחמי: אנחנו סומכים על השר לביטחון פנים שיקבע את זה בצורה מסודרת.
נעמה מנחמי: עכשיו הגענו לתיקונים העקיפים לחוק המרשם הפלילי.
רביד דקל: אני רואה שבנוסח שבידינו לא הופיעו עובדי מחלקתו של הממונה על עבודת שירות.
דוד רותם: נמחק את זה.
נעמה מנחמי: מצוין.
נעמה מנחמי: עוד יותר טוב.
נעמה מנחמי: נוריד את זה.
רביד דקל: מי רשאי לכתוב את חוות הדעת?
רביד דקל: רק הממונה?
דניאל אקוקה: גם הרכז.
דניאל אקוקה: בשטח הרי זה הרכז.
דניאל אקוקה: לדעתי זה חשוב.
דניאל אקוקה: יש לרכזים סמכות לעשות את זה.
דניאל אקוקה: בפועל אני לא מגיע לכל המחוזות.
דניאל אקוקה: בפועל הם מוציאים את חוות הדעת ואני יכול להסמיך אותם לזה.
רביד דקל: לפי החוק רק אתה צריך לכתוב את חוות הדעת ולכן רק לך צריכה להיות נגישות.
דניאל אקוקה: נכון, אבל הפרקטיקה אחרת.
דניאל אקוקה: אני לא ממיין 4,000 עובדים.
דניאל אקוקה: אם מישהו חושב שאני אמיין 4,000 עובדים, אתן חוות דעת ואראה את כולם באופן אישי – זה בלתי נתפס.
נעמה מנחמי: אין בעיה, אבל תגדירו מי.
נעמה מנחמי: "עובדי מחלקתו" זה גם המזכירה.
רביד דקל: "עובדי מחלקתו" זה הנוסח המקורי.
רביד דקל: זה הנוסח של פרט (כה1) במילא.
אילת טל: הוא דיבר על מי שעובד בפועל, ואנחנו אמרנו שזה הקטע המגוחך, שבעצם לכאורה הוא לא יכול לקבל רישום מן המרשם פלילי לפני שנותן את חוות הדעת אלא רק לאחר שהוא מתחיל לעבוד.
רביד דקל: זה הנוסח הקיים, שקובע שזה לא רק הממונה אלא גם עובדי מחלקתו.
נעמה מנחמי: אנחנו מבקשים ש"עובדי מחלקתו" יוגדרו כאן.
דוד רותם: צריך לקבוע מי הם עובדי מחלקתו של הממונה על עבודת שירות.
דוד רותם: רק רכזים?
דוד רותם: כל עובד מחלקה?
דניאל אקוקה: הכוונה לרכזים כמנהלי היחידות, לקציני המיון והאבחון שעומדים מול העובד ומנתחים את כל הפרוטוקולים והמסמכים שהם מקבלים מבית-המשפט, לרשמים.
דניאל אקוקה: יש אופרציה שלמה מרגע שאנו מקבלים את הבקשה לרשם, והרשם פונה שוב לבית-המשפט ומבקש את כל הפרוטוקולים ופונה לגורמי המשטרה לקבל את כל ההערכות הנדרשות.
דניאל אקוקה: לאחר מכן זה מגיע לקצין המיון.
דוד רותם: כולם מוסמכים על-ידך?
אילת טל: על-ידי הנציב.
אילת טל: הנציב ממנה.
רביד דקל: היום כתוב בחוק: "הממונה על עבודת שירות ועובדי מחלקתו שהוא הסמיך לכך לצורך נגישות למרשם הפלילי".
רביד דקל: אתה מסמיך אותם?
קובי עזרא: יש כאן נציג של חוק המרשם הפלילי בסעיף הכללי שגם הוא שייך.
נעמה מנחמי: התוספת השלישית מאפשרת לו לראות מב"דים.
נעמה מנחמי: בזאת הגענו לסיומו של החוק.
דוד רותם: יש עוד 3 סעיפים שעליכם להגיש את נוסחם עד ליום רביעי ב-8 בבוקר.
רביד דקל: אנחנו מדברים על סעיף הסודיות, שצריך להתאים אותו לסעיף 17 לחוק המרשם הפלילי.
נעמה מנחמי: נותר לנו סעיף 51ב(ב3) ו-(ב4).
דוד רותם: בסעיף קטן 51ב(ב3) עליכם להכניס את סעיף 17.
נעמה מנחמי: לא, זה כבר הפך לסעיף קטן (ב4).
נעמה מנחמי: גם הניסוח הזה, אבל תחשבו גם על הסיפה של סעיף קטן (ב3) לאור אי-ההסכמות.
נעמה מנחמי: נותר גם סעיף 51ט – הפסקה מנהלית.
נעמה מנחמי: את זה סגרנו.
נעמה מנחמי: זה בסדר.
נעמה מנחמי: נותר סעיף 51ט(א1) באשר לרופא.
עדנה טנא: הוועדה החליטה לא לדון באפשרות ששב"ח (שוהה בלתי חוקי) יבצע עבודות שירות?
עדנה טנא: יש לזה משמעות כבירה.
דוד רותם: החלטנו שאנחנו לא רוצים לדון בזה.
דוד רותם: ייתכן שיש לזה משמעות כבירה.
דוד רותם: זה הוגש לנו ברגע האחרון ואי אפשר לנהל חוקים בדרך הזאת.
דוד רותם: אם ירצו, יגישו הצעת חוק חדשה ויבקשו תיקון ספציפי.
נעמה מנחמי: נשאר גם סעיף 51ב רבא.
נעמה מנחמי: ניסחנו את זה ואעביר לך את הנוסח בצורה מסודרת, את המשפט בסיפה שמתחיל במילים "לצורך מגבלות".
נעמה מנחמי: זה נשאר עדיין פתוח.
דוד רותם: ביום חמישי נדון בשני הנושאים שאתם צריכים להשלים ובנושא שעו"ד נעמה מנחמי תעביר לכם.
דוד רותם: פרט לכך, החוק גמור.
דוד רותם: אם יש לכם רעיונות חדשים אני מציע שתשכחו אותם לפני שתיכנסו בדלת הזאת.
דוד רותם: אני לא מוכן לפתוח יותר שום דבר חדש.
דוד רותם: הכול גמור, פרט לשלושת הדברים הללו.
דוד רותם: הישיבה נועדה לבחירת נציג הכנסת לוועדה לאיתור היועץ המשפטי לממשלה.
דוד רותם: על פי החלטת הממשלה אחד מחברי הוועדה הוא נציג הכנסת שייבחר על ידי חברי ועדת החוקה חוק ומשפט.
דוד רותם: אני פרסמתי הודעה לכל חברי הכנסת והוגשו מספר רב של מועמדים.
מיכאל בן-ארי: אדוני היושב-ראש, אריה אלדד ביקש להוריד את שמו.
דוד רותם: אדוני הציע את אריה אלדד?
מיכאל בן-ארי: הוא הציע ודיברתי אתו אתמול.
דוד רותם: אם הוא הציע, הוא היה צריך להוריד את המועמדות שלו.
דוד רותם: לפני שבוע או יותר פנה אלי השופט תיאודור אור, שהוא יושב-ראש הוועדה, לאחר פנייה של שר המשפטים, וביקש שנזרז את הדיון.
דוד רותם: חברי הכנסת שהגישו את המועמדות הם: זאב בילסקי, ישראל חסון, ניצן הורוביץ, יריב לוין, מאיר שטרית, אורי אריאל ואריה אלדד.
דוד רותם: על פי הנחיית היועצת המשפטית, ההצבעה היא גלויה ולא חשאית ואני אעשה זאת.
אופיר פינס-פז: אפשר להבין את ההמלצה הזאת?
דוד רותם: על פי התקנון, הכנסת יושבת בפומבי אלא אם כן יש הוראות מפורשות על הצבעות חשאיות כמו בבחירת הוועדה לבחירת שופטים כאשר כתוב במפורש בתקנון שהבחירה היא חשאית ויש עוד מספר דברים.
דוד רותם: כל דבר אחר הוא בהצבעה גלויה אלא אם כן הייתה ועדת הכנסת קובעת הנחיות אחרות, אבל מכיוון שהיא לא קבעה, ההצבעה היא גלויה.
דוד רותם: כדי שההצבעה תהיה ברורה ומהירה, אני אקריא עוד פעם את שמות המועמדים: חבר הכנסת זאב בילסקי, חבר הכנסת ישראל חסון, חבר הכנסת ניצן הורוביץ, חבר הכנסת יריב לוין, חבר הכנסת מאיר שטרית, חבר הכנסת אורי אריאל וחבר הכנסת אריה אלדד.
דוד רותם: חבר הכנסת אלקין, את מי אתה מחליף היום?
זאב אלקין: אף אחד מהרשימה הזאת, אבל לצורכי הצבעה את חברת הכנסת ציפי חוטובלי.
דוד רותם: אתה מחליף את חברת הכנסת ציפי חוטובלי.
דוד רותם: חבר הכנסת אופיר פינס, במי אדוני תומך ברשימה?
אופיר פינס-פז: תגיש את הרשימה להצבעה ואני אומר במי אני תומך.
דוד רותם: זה מה שאני עושה.
דוד רותם: אני יכול לעשות דבר פשוט: אני יכול לעבור על כל הרשימה ולהצביע על כל אחד ואחד מהם, אבל זה ייקח הרבה יותר זמן.
דוד רותם: לדעתי הרבה יותר פשוט זה כאשר כל אחד יאמר במי הוא תומך ולפי זה אני ארשום ונדע.
אופיר פינס-פז: תרשה לי להעיר הערה אחרי ההצבעה?
דוד רותם: אני ארשה לך גם לפני ההצבעה.
אופיר פינס-פז: אם אתה מרשה, אני רוצה לומר משהו.
אופיר פינס-פז: ראשית, אדוני, אני חושב שהצבעה מהסוג הזה צריכה להיות הצבעה חשאית ולא גלויה כי בסופו של יום מדובר על שליח לוועדה ציבורית שצריכה לבחור יועץ משפטי לממשלה, ואני חושב שזה לא צריך להיות שיקול קואליציוני אלא באמת צריך לבחור את האדם המתאים ביותר על פי שיקול דעת הוועדה בהצבעה חשאית.
אופיר פינס-פז: לפי דעתי זה ממש מתבקש.
אופיר פינס-פז: זה שזה לא כתוב, זה חמור ואני חושב שאנחנו היינו צריכים – אתה כיושב-ראש הוועדה או היועצת המשפטית – לפנות לוועדת הכנסת לפני ההצבעה ולהציע הצבעה חשאית.
דוד רותם: אני חולק עליך ואני אומר לך גם מדוע.
דוד רותם: אני חושב שהציבור רשאי לדעת מה כל אחד מחברי הכנסת שלח לוועדה המדוברת באופן גלוי.
דוד רותם: אין כאן במה להתבייש.
אופיר פינס-פז: אני מכיר את הטיעון הזה, ואף על פי כן אני חושב שבסוג הצבעות מהסוג הזה, אם נלך עם השיטה שלך עד הסוף, אז גם עשינו הצבעות גלויות של הציבור לכנסת.
דוד רותם: הציבור לא חייב לתת דוח לעצמו.
דוד רותם: חברי הכנסת חייבים לתת דוח לציבור.
אופיר פינס-פז: אני חושב שהצבעה מהסוג הזה צריכה להיות הצבעה חשאית.
אופיר פינס-פז: שנית.
אופיר פינס-פז: העובדה שפתחת את רשימת המועמדים חודשיים אחרי שהיא נסגרה והיה כאן שישו ושמחו ברשימת המועמדים, אני חושב שזה היה דבר מיותר ולא נכון.
אופיר פינס-פז: אגב, העובדה שלא הגיעו לכאן רוב האנשים שהציגו את מועמדותם, זה גם דבר שמדבר בעד עצמו.
דוד רותם: חבר הכנסת אופיר פינס, אתה צודק במאת האחוזים.
דוד רותם: אני גם הסברתי לך למה עשיתי את זה ואני אומר לך יותר מזה.
דוד רותם: אני עשיתי את זה לפי פנייה של חבר הכנסת שלמה מולה שרק אז נכנס כחבר כנסת ואמר לי שהוא לא הספיק ולא ידע.
דוד רותם: לכן פתחתי את הרשימה.
דוד רותם: אתה כעסת עלי ובצדק ויותר גרוע מזה הוא - והיום אתה תזרה לי מלח על הפצעים - שחבר הכנסת שלמה מולה הבוקר הודיע לי שהוא מסיר את מועמדותו.
דוד רותם: אתה יכול לגרד ולשים מלח, ואתה צודק.
אופיר פינס-פז: אני חושב שיש מידה של חוסר כבוד - אני לא רוצה לומר פרסה כי המילה פרסה בחרתי לפסגה בארצות-הברית ואני לא רוצה להשוות – בה הכנסת מתייחסת לעצמה בהקשר הזה של בחירת חבר מטעמה לוועדה מאוד חשובה שתקבע מי יהיה היועץ המשפטי הבא של מדינת ישראל.
אופיר פינס-פז: אני התכוונתי להצביע עבור אחד האנשים שלא הגיעו לכאן, אבל משום שהוא לא מכבד את עצמו, אני בוודאי לא אכבד אותו ולפיכך אני לא אוכל להשתתף בהצבעה.
דוד רותם: לגבי ההערה השנייה שלך.
דוד רותם: מכיוון שאני ידעתי שממילא יבואו בטענות ויאמרו שאני ניסיתי להשפיע וכולי, מרגע שפנה אלי חבר כנסת מולה ואמר שהוא גם מבקש להיות מועמד, מכיוון שידעתי שאנחנו לא נתאסף באותו שבוע, לא ראיתי בזה שום דבר רע שכמה חברים שרוצים יגישו את המועמדות שלהם.
דוד רותם: העובדה שהם בחרו לא להגיע לכאן, אין לי מה לומר.
דוד רותם: חבר הכנסת פינס?
אופיר פינס-פז: אמרתי.
אופיר פינס-פז: לפיכך אני לא אוכל להשתתף בהצבעה או לא ארצה להשתתף בהצבעה.
דוד רותם: חבר הכנסת לוין?
יריב לוין: זה ניגוד אינטרסים.
דוד רותם: חבר הכנסת בן-ארי?
מיכאל בן-ארי: יריב לוין.
דוד רותם: חבר הכנסת מיכאלי?
אברהם מיכאלי: התלבטתי.
אברהם מיכאלי: כמו שאומר חבר הכנסת אופיר פינס, מי שלא מכבד את עצמו, לא אוכל להצביע עבורו.
אברהם מיכאלי: אני מצביע ליריב לוין.
דוד רותם: חבר הכנסת אלקין, במקום חברת הכנסת ציפי חוטובלי.
זאב אלקין: יריב לוין.
דוד רותם: חבר הכנסת כרמל שאמה?
כרמל שאמה-הכהן: גם אם כולם היו מגיעים, ולאחר שאופיר פינס הוריד את המועמדות, אני מצביע ליריב לוין.
דוד רותם: חבר הכנסת אורי אורבך.
אורי אורבך: מצטרף.
דוד רותם: חבר הכנסת אורי מקלב?
אורי מקלב: יריב לוין.
דורית ואג: שבעה חברי כנסת הצביעו עבור יריב לוין.
דוד רותם: רבותיי, חבר הכנסת יריב לוין נבחר פה אחד.
כרמל שאמה-הכהן: למי אדוני מצביע?
דוד רותם: ליריב לוין.
דוד רותם: פה אחד נבחר חבר הכנסת יריב לוין, בהימנעותו ובהשתתפותו של חבר הכנסת אופיר פינס שמוחה בכך על כך שחברים שהגישו את מועמדותם לא טרחו להגיע לישיבה.
דוד רותם: אם כך, אני מכריז שחבר הכנסת יריב לוין יושב-ראש ועדת הכנסת נבחר כנציג הכנסת לוועדה לאיתור תפקיד היועץ המשפטי הבא לממשלה.
דוד רותם: בהצלחה אדוני.
דוד רותם: אנחנו מקווים שתבחרו יועץ משפטי טוב למדינת ישראל.
דוד רותם: הישיבה הבאה בשעה 13:30, בה אנחנו עוסקים בחוק של חבר הכנסת אופיר פינס שכמובן הוא חוק רציני ואני מבקש להיות כאן.
דוד רותם: אנחנו ממשיכים את הדיון בהצעת חוק העונשין (תיקון מס' 101) (נשיאת מאסר בעבודת שירות), התשס"ח-2008.
דוד רותם: שעתיים לפני הדיון קיבלנו מכתב שמתייחס לחוק הזה, וזה אחרי שדנו בחוק במשך חמש ישיבות.
דוד רותם: זה מראה שהוא לא מבין את מעמדו הסטטוטורי, או שהוא לא במעמד סטטוטורי, או שהוא לא מבין איך אני נוהג.
דוד רותם: אנחנו נכנסים לדיון.
נעמה מנחמי: לסגור פינה אחת לפני שאנחנו ממשיכים.
נעמה מנחמי: בסעיף ההגדרות, עובד שירות, נשאר בסופו של דבר כמו שזה, מי שנדון לעונש מאסר בעבודות שירות "מהיום בו נקבעה תחילת ביצוע עבודת השירות".
נעמה מנחמי: אלא אם כן יש מישהו שמעיר שזה לא מתאים.
דוד רותם: זה לא כתוב נכון.
דוד רותם: זה לא מהיום בו נקבעה תחילת יצוע עבודות השירות אלא מהמועד שנקבע לתחילת ביצוע עבודות השירות.
רביד דקל: בלי "תחילת".
נעמה מנחמי: סעיף 51ב(1)(2).
דוד רותם: רבותיי, אני לא נוגע בסעיפים אותם סיימתי.
רביד דקל: יש הסתייגות על הדבר הזה.
רביד דקל: בדיון הקודם היועץ המשפטי של הוועדה אמר להוריד סוגי עבודות שירות כי חשבנו שזה במקום אחר ואנחנו מבקשים שזה יישאר כמו שזה היה, סוגי עבודות שירות שכן נכללים.
דוד רותם: הנוסח כפי שאושר בפעם הקודמת, זה הנוסח.
דוד רותם: אני לא מתחיל לדון מחדש בסעיפים האלה.
דוד רותם: החוק הזה היום, תוך שעה, אני מסיים אותו.
רביד דקל: נצטרך להגיש הסתייגות כדי שזה כן יהיה.
דוד רותם: אתם יכולים להגיש הסתייגות.
דוד רותם: מותר לכם.
נעמה מנחמי: לפרוטוקול, סעיף 51ב(ב)(1)(2), לא נכנס המשפט "יכולתו להיות מועסק בסוגי מקומות העבודה שניתן להעסיק בהם עובד שירות".
דוד רותם: לא נכנס.
רביד דקל: אדוני אמר שלא איכפת לו שזה יהיה וזה בסדר.
רביד דקל: אז חשבנו שאולי זה בא לידי ביטוי בסעיף שהוספנו אבל כאשר קראנו שוב את כל הסעיף, אנחנו רוצים לחזור להסכמה שאדוני נתן לפני שני דיונים.
רביד דקל: אם אדוני בוחר להיצמד לנוסח הזה, אנחנו נגיש הסתייגות.
נעמה מנחמי: לפני שני דיונים זה נכנס, בדיון הקודם זה ירד ועכשיו מבקשים להחזיר את זה.
דוד רותם: המלים "יכולתו להיות מועסק בסוגי מקומות העבודה שניתן להעסיק בהם עובד שירות" היו בדיון הקודם ואני אמרתי להוריד אותו?
יוכי גנסין: לא אמרת להוריד אותי.
יוכי גנסין: חשבנו שזה בא לידי ביטוי בסעיף אחר.
דוד רותם: לכן אמרתי להוריד את זה.
יוכי גנסין: אני לא זוכרת שאמרת להוריד.
ישי שרון: למה זה לא בא לידי ביטוי?
רביד דקל: אני אסביר לך אחר כך.
נעמה מנחמי: לא, תסבירי עכשיו.
רביד דקל: הסיפא שמדברת על השמת הנאשם בסוג מסוים של עבודות שירות, מדברת בלשון נגטיבית ואנחנו רוצים להבהיר שכבר בהתחלה הממונה יכול בחוות הדעת שלו לומר שהבן-אדם הזה, אי אפשר להשים אותו מבחינה בריאותית, אפשר להשים אותו במגבלות בגלל שיקולים אחרים ואפשר להשים אותו בלי שום מגבלה.
רביד דקל: שלושת הדברים האלה, אנחנו רוצים שיובהרו כבר ברישא לגבי חוות הדעת של הממונה.
רביד דקל: ברגע שזה חסר, זה מקום לפרשנות כזאת או אחרת ואנחנו רוצים שהדברים יהיו ברורים.
רביד דקל: הרי הכוונה של אדוני ממילא הייתה ששלושת האפשרויות האלה יהיו מנויות, שהממונה יוכל לומר את שלושת הדברים האלה, שהוא גם יכול להשים אותו, גם הוא לא יכול להשים אותו, גם הוא שם אותו בסוג כזה ולא בסוג אחר.
נעמה מנחמי: זה מאחר שיש תוספת.
רביד דקל: זה נובע מזה שיש תוספת.
נעמה מנחמי: שכתוב לצורך השמת הנאשם בסוג מסוים של עבודות שירות.
רביד דקל: נוצר מצב מוזר, כאילו מדברים על הרישא, על משהו שחסר ברישא.
רביד דקל: אנחנו חושבים שכדי ליצור איזשהו הסדר שלם ותמונה מלאה, חשוב שגם האפשרות הזאת תימנה ברישא.
יוכי גנסין: זה דבר מתוך דבר.
דוד רותם: סעיף (ב2) בסדר?
דוד רותם: לא הצעה חדשה של משרד המשפטים.
יוכי גנסין: זאת לא הצעה חדשה.
נעמה מנחמי: זה הגיע אתמול, ה-(ב2) השני.
נעמה מנחמי: יש שם שני נוסחים.
נעמה מנחמי: הראשון היה אצלנו בדיון הקודם.
נעמה מנחמי: ה-(ב2) השני הוא נוסח שהגיע אתמול-שלשום.
רביד דקל: אדוני אמר להגיש עד יום רביעי בבוקר את הנוסחים שהוא הטיל עלי לנסח וכך עשיתי.
דוד רותם: "את קביעת סוג מקום עבודת שירות, יוכל הממונה לבסס על המידע המנוי".
נעמה מנחמי: מה הבעיה בנוסח הראשון?
רביד דקל: זה עניין ניסוחי.
רביד דקל: (ב2 ) יותר מבהיר את מה שאת רוצה לומר.
דוד רותם: אני לא מבין את ההבדל בין שני הסעיפים, למעט דבר אחד, שבסעיף (ב2) כתוב שפסקאות (א) עד (ד) של סעיף קטן (ב2), וכאן כתוב מידע המנוי בסעיף קטן (ב1)(2).
דוד רותם: זה ההבדל היחידי שגיליתי בו.
נעמה מנחמי: זה סוג מסוים של עבודת שירות.
נעמה מנחמי: למה המצב הבריאותי שלו או הערכות שניתנו הן רלוונטיות לשאלה באיזה סוג הוא יכול?
רביד דקל: אם הוא לא יכול להיות בשמש ולכן הוא לא יכול להיות באתר הנצחה אלא צריך להיות רק במקום סגור.
נעמה מנחמי: אין אתרי הנצחה שהם לא בשמש?
רביד דקל: אני לא יודעת, אבל אני חושבת שכן יכולה להיות רלוונטיות למצב הבריאותי ולמוגבלויות.
יוכי גנסין: נציבות הזכויות העלתה את זה.
דוד רותם: סניגוריה, אתם מבינים את ההבדל?
ישי שרון: לא.
ישי שרון: לא הצלחתי להבין.
נעמה מנחמי: אני לא מבינה את ההבדל.
דוד רותם: אני שואל מה ההבדל.
יוכי גנסין: עד (ו) צריך להיות.
נעמה מנחמי: בסדר, נניח שכתבנו אותם.
דוד רותם: שמישהו יסביר לי בצורה פשוטה מה ההבדל בין (ב2) שלכם לבין (ב2) שהיה בפעם הקודמת.
רביד דקל: אני חושבת שאלה רק הפניות לסעיפים והמידע שאם מוסיפים את (א) עד (ו), מבחינתנו זה יהיה בסדר.
דוד רותם: הוספנו (א) עד (ו).
דוד רותם: סעיף (ב4).