GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד רותם: הוא אומר – שישה חודשים בעבודות שירות.
דוד רותם: בית המשפט לא יכול להגיד שבתוך השישה החודשים האלה הוא יעבוד 7 שעות בחודש.
איילת טל: בתי המשפט גם אמרו – חודש, ואחר כך הוא ילמד ואחר כך - - ואנחנו נלחמים בדברים האלה.
יוכי גנסין: אנחנו נלחמים בזה.
דוד רותם: לא, נא לשנות את כל הסעיף.
דוד רותם: לא רוצה מצב כזה.
דוד רותם: אדם קיבל 6 חודשים בעבודות שירות.
דוד רותם: זה לא שהוא יכול לומר שהוא קובע מתי הוא יכול לעבוד.
דוד רותם: 6 חודשים זה 6 חודשים.
דוד רותם: מה שאני כן רוצה להכניס – אם יש לי אדם שהוא מוגבל והוא צריך חצי שעה הפסקה, אז אני אומר:
דוד רותם: האיש הזה בעצם לא עובד 8 שעות ביום אלא 7 וחצי שעות.
דוד רותם: את זה אני כן רוצה לאשר לו.
איילת טל: אז יש את זה – "ובלבד שלא יפחת מ- 6 שעות עבודה".
דניאל אקוקה: אנחנו לא אטומים, באמת.
דוד רותם: אבל החוק לא מאד מאפשר לך את זה.
רביד דקל: יש לי הצעה.
רביד דקל: למעשה, מה שאדוני מציע זה התחשבות בנסיבותיו של הנאשם, ככל שהן עולות בקנה אחד עם התאים במקום עבודת השירות.
דוד רותם: במקום "בשל נסיבות הנאשם" תכתבו: "בשל מוגבלותו ומצבו הבריאותי".
איילת טל: אבל צרי ך להתאים את זה למקום.
איילת טל: להגיד את זה מראש, שעבודת השיבוץ תיקח את זה בחשבון.
איילת טל: אני בטוחה שהממונה לא ימנה אדם למקום שנדרש שם - -
דניאל אקוקה: אנחנו קובעים את יום העבודה כיום עבודה כפי שנהוג אצל המעסיק.
דוד רותם: אבל כשאני מגביל את זה ל- 6 שעות?
דניאל אקוקה: כשיש לנו מועמד שהוא מוגבל, ולא יכול לעבוד 8 שעות, אז אנחנו, באותו מקום עבודה, מבקשים - -
דוד רותם: לא על זה אני מדבר.
דוד רותם: אני מדבר על מקום עבודה שעובדים בו רק 5 שעות.
דוד רותם: גן ילדים, למשל.
דניאל אקוקה: לא ניכנס מראש להתקשרות עם מקום כזה.
דניאל אקוקה: אני לא אתקשר עם אותו מעסיק, עם כל הכבוד לו.
דניאל אקוקה: אבל זה צריך להיות ברצף.
דניאל אקוקה: יש לנו עכשיו דוגמה של עובד שירות שהוא גם זמר באיזושהי להקת זמר, ובית המשפט הסכים שהוא ייצא כל חודש לשבועיים של הופעות בחו"ל, ולחזור.
אברהם מיכאלי: זה עדיין לא מונע מבית המשפט לפצל את 6 השעות האלה.
דוד רותם: אני לא רוצה שתהיה אפשרות לבית המשפט להגיד – מכיוון שהוא סטודנט, אז ניתן לו לעבוד 6 שעות, וכו' וכו'.
דוד רותם: אנחנו מדברים על עבריינים שצריכים לשבת בכלא ומקבלים הנחה.
דוד רותם: השאלה היא – אם אנחנו כותבים "במקרים חריגים, בשל נסיבותיו של הנאשם, במקרים חריגים..."
יוכי גנסין: ושלא יפחת מ- 6 שעות.
קריאה: ברגע שאתה כותב "נסיבות", שזו מילה פתוחה - -
דוד רותם: חריגים.
דוד רותם: אני מכוון פה למצב שהאיש באמת לא יכול, ולא לסטודנטים וכן הלאה.
דוד רותם: לכן אני מגביל את הכל למינימום 6 שעות.
דניאל אקוקה: וברצף.
דוד רותם: כשאתה אומר "6 שעות עבודה ברצף", כשאותו מוגבל צריך כל שעות הפסקה של חצי שעה.
דוד רותם: האם זה ברצף?
דניאל אקוקה: אני מדבר על רצף יום יומי, קודם כל.
דניאל אקוקה: שכל יום יגיע לעבודה ל- 6 שעות.
דניאל אקוקה: שלא יהיה מצב שהוא בא יום אחד ויום אחד – לא, או שבית המשפט יאשר לשחקן כדורגל לצאת למשחקים שלו בחו"ל, והוא לא עושה את עבודות השירות ברצף.
דניאל אקוקה: זה יאריך את התקופה ואז זה ייצור מצב של חדלי מאסר, ואנחנו, כסוהרים נרוץ אחרי האסירים במקום שזה יהיה ההפך.
איילת טל: בעניין המוגבלויות - אם אדם עובד שעתיים וצריך מנוחה של חצי שעה, זה רצף.
איילת טל: לא לזה התכוונו.
איילת טל: מתכוונים בחוסר רצף למצב שאדם בא לשעתיים, הולך הביתה, כי יש לו לימודים, ורוצה לחזור בערב לעוד שעות.
איילת טל: לזה אנחנו לא מסכימים.
דוד רותם: או.
דוד רותם: "ובלבד שלא יפחת מ-6 שעות עבודה רצופות ביום"
שרון פרימור: אני חושבת שאחת משתיים: או שמלכתחילה מגבילים את הנסיבות החריגות לנסיבות שהן בריאותיות-תפקודיות, שהן נסיבות אובייקטיביות, ואז אין שיקול דעת לגבי שחקן הכדורגל, ואז אין לנו מקרים כאלה של ניצול לרעה, או שמוותרים כאן על הרצף, כי אני חושבת שזה יקפח את אותם אנשים שמטעמים אובייקטיביים, לא מטעמי פינוק, יידרשו לעבוד עכשיו ברצף.
דוד רותם: אני מאד רגיש לזכויות של אנשים עם מוגבלות, אבל אני גם מאד רגיש לזכויות של נאשמים ולחובות של עבריינים.
דוד רותם: תביני דבר אחד: אני לא מדבר פה על אדם שהוא מל"ו צדיקים.
דוד רותם: הוא עבריין שהורשע כדין, וצריך ללכת לכלא.
דוד רותם: אני יכול להחליט שאין בכלל עבודות שירות, ואז כולם יישבו בכלא.
דוד רותם: אתם מנסים לתת לאדם עם מוגבלות הנחה שהיא מעבר למה שהוא צריך לקבל בהיותו עבריין.
דוד רותם: כי אני אומר לו דבר פשוט: תבחר אם ללכת לעבודות שירות.
דוד רותם: תגיד שאתה לא יכול לעבוד יותר מ- 6 שעות ביום, שאתה צריך הפסקות וסירוגין, ותלך לכלא.
דוד רותם: בכלא ידאגו לו לניידות, נגישות, משכורת, וגם לאוכל.
דוד רותם: אני אינני מוכן לתת הקלות מעבר למה שאני חייב לתת.
שרון פרימור: ההקלות האלה הן הקלות שכן חייבים לתת.
דוד רותם: אני לא מסכים.
שרון פרימור: גם בהתחלה אדוני הכיר – שעל פי חוות דעת תפקודתית, לא על פי גחמות, הוא לא יכול לשבת ברצף.
שרון פרימור: השב"ס מסכים לסיטואציה הזו.
שרון פרימור: אבל לשון החוק, שאומרת "ברצף" יוצרת מגבלה ש - -
דוד רותם: אבל אני לא אכניס את זה לחוק.
דוד רותם: את אומרת שהממונה מסכים, והשב"ס מסכים - -
שרון פרימור: כולנו מסכימים, אלא שאני חושבת שהמילה "ברצף" תטיל מגבלה שאף אחד מאתנו לא חושב ש - -
דוד רותם: כיוון שאני סומך על הממונה - -
שרון פרימור: אז למה להכניס "ברצף"?
דוד רותם: כדי שלא יפצלו לו את זה לשעתיים בבוקר, שעתיים בצהריים ושעתיים בערב.
שרון פרימור: אז יש לי הצעה אחרת: בשל הנסיבות החריגות – לאשר ביצוע עבודת שירות, ואנחנו מדברים על מה הממונה מחליט, אף אחד לא מכתיב לו – "בתנאים ובהיקף שעות נמוך, יומי,ובלבד שלא יפחת משש שעות".
שרון פרימור: זאת אומרת, להכניס את הנושא של תנאי עבודה, שכאן מדברים על כך שכל - -
דוד רותם: שש שעות עבודה ברצף.
דוד רותם: אני לא רוצה שיתנו לו לעבוד מ – 8 עד 10, ובשעה 10 הוא צריך ללכת ואחר כך לחזור ב- 12 - -
שרון פרימור: יש אנשים שמנצלים לרעה ורואים בזה גמישות.
שרון פרימור: אנחנו לא מדברים עליהם.
שרון פרימור: אנשים עם מוגבלויות, הניסיון שלנו מראה ששש שעות, גם אם הן נעשות במהלך שמונה שעות, זו בהחלט מסגרת שהם יכולים לעמוד בה, והם צריכים לעמוד בה.
שרון פרימור: זו לא הבעיה.
שרון פרימור: הבעיה היא באמת לאפשר, ואני לא חושב שיש כאן מחלוקת.
שרון פרימור: צריך, פשוט, למצוא את הניסוח.
איילת טל: הניסוח הזה עונה על זה.
איילת טל: בגלל שאם הוא עובד שש שעות ברציפות - -
קריאה: אולי הן מצטברות - -
נעמה מנחמי: אני חושבת שהניסוח הזה הוא ממצה, בטח כשיש לך את הפרוטוקול, וכולנו מסכימים על המהות, אבל נחשוב גם על רעיון טוב יותר, רק כדי להניח את דעתך.
אברהם מיכאלי: גם שכולם יבינו – אנחנו לא חושבים שלמוגבלים מגיעה הנחה בשעות עבודה ביום.
אברהם מיכאלי: אם הם היו בכלא הם היו נמצאים בו 24 שעות.
אברהם מיכאלי: אנחנו כרגע מתחשבים ברצף בעבודה, לפי מה שהממונה אמר פה, וכנראה באמת יש כאלה שמנצלים את זה.
שרון פרימור: אבל אנחנו לא מדברים על זה.
שרון פרימור: אני הראשונה שאצא נגד אנשים שמנצלים את המוגבלות שלהם.
שרון פרימור: צריך רק ניסוח שיאשר את זה.
נעמה מנחמי: עוד הערות ל- 51ו?
יוכי גנסין: למה "אלא אם הורה הממונה אחרת"?
דוד רותם: קודם כל – יכול להיות מצב שאדם נשלח לעבוד בבית חולים.
דוד רותם: הוא אומר שהוא מוכן לעבוד גם בשבת, בתורנות.
דוד רותם: הוא אומר – אני אעבוד 6 ימים בשבוע, ואולי הממונה ייתן לי אחר כך חופש.
דוד רותם: אם אותו אדם אומר שהוא רוצה לעבוד 7 ימים בשבוע, כי הוא עובד בבית חולים - -
איילת טל: גם יש עניין של פיקוח.
איילת טל: הממונה על עבודות השירות כחלק מחובותיו בחוק – יש לו גם עניין של פיקוח.
דוד רותם: הוא לא שולח בכל יום פיקוח.
דוד רותם: מכיוון שאתם דורשים ממילא שעון עבודה - - עם כל הכבוד, היו לי כמה קליינטים שעשו עבודות שירות.
דוד רותם: הייתי בא לפעמים לבקר אותם במקום עבודת השירות, כי היינו צריכים להכין את התיק הבא.
דוד רותם: אני מוכרח לומר שלא תמיד ראיתי אותם כשהיגעתי, וגם לא את המפקח.
דוד רותם: כל הנושא של עבודות שירות הוא לקוי ביסוד שלו, אם את שואלת אותי.
יוכי גנסין: אבל ברגע שאתה משאיר את זה פתוח כמו שזה פה- "על פי הנהוג במקום העבודה, לפי צרכיו של מקום העבודה, אלא אם הורה בית המשפט ..." – שגם בית המשפט יהיה במסגרת, - - -
דוד רותם: בסדר, ירד.
נעמה מנחמי: 51ז – הפסקה בעבודת שירות.
נעמה מנחמי: (קוראת את סעיף (א))
דוד רותם: אתם יודעים שפה אתם פותחים פתח נוראי שאתם תהיו אשמים בו.
דוד רותם: אתה צריך מראש להגיד – אתה הולך לעבודת שירות של 6 חודשים, אתה עובד 3 חודשים פה ו- 3 חודשים במקום אחר.
דוד רותם: אחרת יהיה מצב שייגמרו שלושת החודשים, לא הודעת לי איפה אני אעבוד, ייקח לך 3 חודשים ובינתיים אני נעלמתי.
דוד רותם: אתה פותח פה את הפתח להיעלמות.
דניאל אקוקה: להיעלם תמיד אפשר.
דניאל אקוקה: אני לא משגיח עליו 24 שעות.
דניאל אקוקה: דבר שני – אני לא מודיע לו שעוד שלושה חודשים הוא יעבור למקום אחר.
דניאל אקוקה: אני עושה את זה לפי הצורך, בוודאי.
דניאל אקוקה: השאיפה שלנו זה למקם אדם מהתחלה ועד הסוף.
אברהם מיכאלי: הכוונה שלכם – הסתיימה בגלל אילוצים של המעביד?
איילת טל: למשל – העסק נסגר.
נעמה מנחמי: (ממשיכה בקריאה – (ב))
דוד רותם: אני מבין שמלמדים כל עובד שירות שמגיע את התקנות.
דוד רותם: "בדרך שתיקבע בתקנות" – השאלה היא אם זה לא מסובך.
דוד רותם: האם לא צריך להיות מצב ולא יהיה הרבה יותר הגיוני שאנחנו נגיד ש "עובד שירות יודיע לממונה על הפסקה בעבודה או היעדרות ממנה.
דוד רותם: .." – להטיל את זה על המעסיק.
דוד רותם: זה הרבה יותר הגיוני.
נעמה מנחמי: גם המעסיק חייב לדווח על היעדרות.
דניאל אקוקה: דרך אגב, הכללים שלנו מפורסמים גם באינטרנט, גם עובד השירות מקבל את זה.
קריאה: אגב, הם קבועים בתקנות?
איילת טל: אין תקנות לעניין הזה של הכללים האלה.
דוד רותם: אז אתם מבינים שאם כך – הוא לא צריך להודיע לכם.
דוד רותם: כי אם כתוב "בדרך שתיקבע בתקנות" ואין תקנות – אז הוא לא צריך להודיע.
איילת טל: התקנות היום קיימות.
איילת טל: יש תקנות העונשין – נשיאת עבודת שירות.
דוד רותם: כתוב שם איך הוא יודיע?
איילת טל: אין את הקטע הזה של איך הוא יודיע.
דוד רותם: אז תורידו את זה.
נעמה מנחמי: אז אני מורידה.
דניאל אקוקה: עובד השירות, כשהוא מודיע – מה זה "מודיע"?
דניאל אקוקה: זו לא הודעה, בגדר הודעה.
דניאל אקוקה: עובד השירות - -
קריאה: זה על כל הפסקה בעבודה.
קריאה: אם היום המעביד שלו אומר לו לא לבוא מחר, אז אתה מצפה שהוא יודיע לך.
דניאל אקוקה: אני מצפה שהוא יודיע לי ויקבל אישור על ההיעדרות שלו.
קריאה: זה בסעיף (ג), חכה.
נעמה מנחמי: (קוראת את סעיף (ג).
דוד רותם: אני רוצה לדעת מה זה "רופא בתי הסוהר".
דניאל אקוקה: במסגרת תהליכי המיון הראשוניים, המועמד, מעבר לראיון עם קצינת המיון, גם עובר בדיקה רפואית.
דניאל אקוקה: הבדיקה נעשית על ידי רופא שב"ס.
דניאל אקוקה: במסגרת הבדיקה הזו יש את הבדיקה הרפואית המקצועית, ועל עובד השירות להצטייד בכמה מסמכים מבחינת הקשר - -
דוד רותם: אני בריא כמו שור, ושלחת אותי ל – 6 חודשים.
דוד רותם: עבר חודש וחצי, וביום שישי בערב יש לי שפעת החזירים.
דוד רותם: מה אתה רוצה, שאני אסע לבית הסוהר לבקש חופש?
דוד רותם: תן לי רופא שאני אוכל לבוא אליו והוא יבדוק אתי.
איילת טל: לא כתוב פה שהוא צריך להיבדק על ידי רופא של שירות בתי הסוהר.
איילת טל: כתוב "באישור רופא".
איילת טל: זה אומר שאם הוא ישלח, למשל, אישור רופא, והרופא מהשב"ס רואה את זה, הוא יאשר?
איילת טל: – מצוין.
איילת טל: אני אגיד על מה זה בא לענות.
איילת טל: המקרים האלה בדיוק באים למקרים האלה שאנחנו לא יכולים לעשות, ידינו, לכאורה כבולות – שולחים אישורים שאנחנו יודעים שהם - -
דוד רותם: אני אגיד לך למה התכוונתי – מה קורה כאשר חייל נמצא בבית, יש לו חופשה מיום שישי בבוקר ועד מוצאי שבת והוא חלה?
קריאה: הולך לקצין העיר.
איילת טל: היום יש ביקור רופא.
דוד רותם: רק בתל אביב יש.
דוד רותם: האם יש במשטרה, בכל תא מעצר יש רופא או חובש?
קריאה: שירותי רפואה.
דוד רותם: האם הם נחשבים כרופא מתאים?
דוד רותם: כלומר, אם האדם ירושלמי, יילך למגרש הרוסים, יבקש את הרופא או החובש, והוא יידע שהוא יצטרך לבדוק אותו.
דניאל אקוקה: הסעיף הזה יש בו בעיה- לא לאלה שפתאום משתעלים.
דניאל אקוקה: אנחנו הרי אנשים פתוחים, אנחנו מבינים.
דניאל אקוקה: אנחנו חיים את עובדי השירות.
דניאל אקוקה: יש עובדי שירות, ולצערי – לא מעט, שאומרים להם לבוא ולבצע את עבודות השירות ואז הם אומרים שהם לא יכולים, הם חולים, וכך הם גוררים אותנו במשך שנים רבות.
דניאל אקוקה: הם פשוט מתעתעים בכל מערכת אכיפת החוק ואנחנו לא מצליחים להחזיר אותם לעבודות שירות בגלל הטענה של בדיקות רפואיות, וחשוב לשים קץ לעניין הזה.
יוכי גנסין: מה שכתוב כאן קשור למה שאתה שואל.
יוכי גנסין: הוא יכול להיבדק על ידי מי שהוא רוצה.
יוכי גנסין: האישור לבדיקה שנעשתה, או לאבחנה הרפואית – הוא של רופא שב"ס.
יוכי גנסין: שלא תהיה חוות דעת פרטית, אנחנו מכירים את זה.
דוד רותם: אני מסכים, אבל זה צריך להיות בהיגיון.
דוד רותם: הלכתי לחדר מיון וקיבלתי שלושה ימי מנוחה מרופא, בגלל כאב גרון.
דוד רותם: זה היה במוצ"ש.
דוד רותם: ביום ראשון בבוקר אני מרים טלפון ומבקשים שאני אביא את זה.
דוד רותם: לא לכל אחד יש פקס בבית.
דוד רותם: שלחתית את זה, נניח.
דוד רותם: הרי רופא שב"ס לא יושב מיד לבדוק, ואני בינתיים מפר את עבודות השירות – כי לא התייצבתי ביום ראשון.
דוד רותם: ביום שני בצהריים רופא השב"ס ראה את האישור.
דוד רותם: איך ישלחו לי את ההודעה?
דוד רותם: אני רוצה רופא מוסמך שהוא זה שמחליט.
דוד רותם: כמו בצבא.
דוד רותם: אני לא מדבר על לפני שהוא מתחיל את עבודות השירות.
דניאל אקוקה: אבל גם צריך למנוע את המצב שתיארתי אותו, שהוא גורר אותנו במשך חודשים ושנים עם תעודת מחלה של איזה רופא, שלא בעיה היום להשיג אותה.
יוכי גנסין: אפשר לעשות הבחנה בין היעדרות שעולה על כך וכך ימים, למשל – יומיים.
דוד רותם: ואז – מה קורה עד יומיים?
דוד רותם: הוא יכול להביא כל יומיים תעודה.
דוד רותם: אני רוצה שעבריינים ירצו את העונש, אבל גם רוצה שאם יש אחד שהוא באמת בסדר, אבל הוא חולה – איך אני פותר לו את הבעיה?
נעמה מנחמי: אפשר לראות את התקופה שבין משלוח האישור או עד בדיקת הרופא - מעין זמן חסד שיש לו להביא את האישור הזה.
נעמה מנחמי: 48 שעות להביא את האישור, נניח?
אברהם מיכאלי: אם זה סוף שבוע?
אברהם מיכאלי: אם הוא - - זה עדיין לא נחשב כהפרה .
דניאל אקוקה: זה עדיין נחשב הפרה.
דניאל אקוקה: לעובד שירות יש כלל ברזל.
דניאל אקוקה: הבעיה היא לא עם אלה שהם באמת חולים.
דניאל אקוקה: אנחנו יודעים לזהות אותם.
דניאל אקוקה: נכון שצריך לבנות איזשהו הליך מאד מסוים.
דניאל אקוקה: הבעיה היא עם אלה שהם לא חולים.
דניאל אקוקה: בדרך כלל כשעובד שירות עובד חודש או חודשיים – אנחנו רואים את התפקוד שלו, ומכירים אותו.
דוד רותם: אבל אם אדם בריא קיבל אנגינה?
דניאל אקוקה: קודם כל תודיע, ותקבל אישור של המפקח.
דוד רותם: במוצאי שבת אין מפקח.
דניאל אקוקה: בשבת אני לא צריך אותו בכלל.
דוד רותם: אבל קיבלתי את האישור ואני צריך לנוח ביום ראשון.
דוד רותם: אני לא יכול לתפוס את המפקח ביום ראשון בבוקר - - -
דניאל אקוקה: תתפוס אותו במוצאי שבת.
יוכי גנסין: את המפקח כן אפשר לתפוס.
דניאל אקוקה: קודם כל – שיודיע.
דניאל אקוקה: מחובתו להודיע.
דוד רותם: להודיע הוא חייב, בלי קשר.
דוד רותם: אנחנו עכשיו בסעיף (ג).
יוכי גנסין: יש את הרישא ואת ההמשך.
יוכי גנסין: אישור ממונה או מפקח – הוא לא צריך למצוא את הרופא.
יוכי גנסין: הוא קודם כל צריך לפנות למפקח או לממונה - - -
דוד רותם: אז נכתוב "גם באישור רופא".
דוד רותם: אני הייתי פותר את זה בצורה אחרת – ימי היעדרותו של עובד שירות לפי סעיף זה לא יבואו במניין תקופת ימי עבודת השירות למעט היעדרות מסיבות רפואיות.
דוד רותם: ..." לא רק בשל תאונת עבודה, אלא גם בשל מחלה שאושרה על ידי - - אם אדם מביא אישור, קרוב לוודאי שרופא שב"ס יאשר.
דוד רותם: אם הוא לא יאשר אז אותו אדם יידע שהוא צריך לשרת עוד 4 ימים.
יוכי גנסין: המטרה של (ג) רוצה למנוע מצב שבו יפנה הממונה לנציב שב"ס ויגיד לו – תפסיק לו את עבודות השירות ושלח אותו לבית הסוהר.
יוכי גנסין: זאת אומרת, מתן אישור מביא לכך שנמצאה הצדקה, ולכן אני יכול להמשיך בריצוי עבודות השירות.
יוכי גנסין: הימים הללו בכל מקרה לא יימנו.
דניאל אקוקה: אני רוצה להזכיר שעובד השירות זכאי למעין שליש, כבר מהיום הראשון.
דניאל אקוקה: הוא לא עובד בשישי – שבת, לא במועדים, ויש לו יום מנוחה, פגרה, אחד בשבוע- החוק נותן לו את זה.
דניאל אקוקה: מה עכשיו?
דניאל אקוקה: וכל אחד לפי דתו.
דניאל אקוקה: אם עובד שירות נדון בתקופת חגים הוא יצא נשכר, כי מתוך 180 ימים שהוא אמור לעבוד, יירדו לו החגים.
דניאל אקוקה: מה יישאר לו?
אברהם מיכאלי: מצד שני עדיין צריך לחשוב על פתרון הגיוני איך לא לגרום לו הפרה של תנאי שירות.
אברהם מיכאלי: אז אם אדם באמת חולה, והוא לא התייצב במקום העבודה הוא בעצם הפר, אז לכן צריך לגרום לו לאיזה הגיון מסוים הוא מעביר את התעודה הרפואית הזו שהוא יעביר את התעודה לאיזשהו גורם רפואי בשב"ס, שיחליט תוך כמה שעות האם התעודה מוצדקת או לא.
דניאל אקוקה: אולי כדאי לחייב את עובד השירות שתהיה לו תעודת מחלה עוד לפני שהוא חלה.
דניאל אקוקה: הכוונה – שהוא לא יילך לרופא ויבקש אישור רטרואקטיבי.
דוד רותם: אני פעם גם הייתי תלמיד ואני זוכר איך קיבלתי את האישורים – לפני המחלה ואחרי המחלה.
דוד רותם: אנחנו לא רוצים לסבך אנשים.
דוד רותם: אני רוצה אפשרות שאדם חולה תהיה לו אפשרות להיבדק על ידי רופא שאתם סומכים עליו והתעודה שלו תהיה מקובלת.
דוד רותם: אני מניח שאם אני כחייל הולך לחדר המיון ב "הדסה" ומקבל שלושה ימי מחלה, יגידו לי ללכת גם לרופא צבאי?
יוכי גנסין: ועוד איך.
יוכי גנסין: מעל יומיים אתה צריך אישור ר"ם 2.
דוד רותם: אז בואו נקבע גם כאן – עד יומיים הוא יכול להביא אישור מרופא ציבורי.
דוד רותם: יותר מיומיים – או שאתה תלך לבדוק, או שנגיד לו להגיע - -
דניאל אקוקה: יש לנו מנגנון שנקרא "ועדה רפואית".
דניאל אקוקה: זו ועדה שאנחנו מקיימים אותה אצלנו, בתוך המערך, והיא מיועדת לכאלה שמנסים לתעתע בנו.
דוד רותם: אני לא מדבר על אלה שמנסים לתעתע.
דוד רותם: אני מדבר על אדם שחלה בשבת והלך לרופא בחדר מיון שאמר לו להיות בשבוע חופש.
דוד רותם: כיוון שאותו אדם יכול לקבל רק יומיים, הוא מתקשר ביום ראשון בבוקר לממונה ומסביר לו – ושואל מה הוא עושה.
דוד רותם: אתה תשלח לו רופא, לבדוק אותו?
דוד רותם: הוא לא יכול לבוא אליך.
דוד רותם: הוא באמת חולה.
דוד רותם: אני לא רוצה שהאיש הזה יפר.
דוד רותם: צריך למצוא לאיש הזה פתרון.
דוד רותם: רבותיי, כיוון שאנחנו ממשיכים את הדיון ביום שני הקרוב, אני רוצה מאד שנגבש את הדברים.
דוד רותם: נתחיל בעניין מיזוג הצעות החוק.
23591: יש לנו שני עניינים, עניין פרוצדורלי ועניין מהותי קצת יותר.
23591: העניין הפרוצדורלי, הוועדה צריכה להחליט לפי סעיף 122 לתקנון אם היא מעוניינת למזג את הצעת החוק הממשלתית עם הצעת החוק של חבר הכנסת שי חרמש ולהעביר את זה לאישור ועדת הכנסת.
23591: העניין השני שהוא מהותי קצת יותר, משרד המשפטים ביקש להוסיף סעיף בהצעת החוק.
23591: סעיפים 4 ו-5 לחוק העונשין קובעים שכאשר עבירה מתבטלת או משתנה ההליכים שנעשו נגד אדם בגין אותה עבירה מתבטלים והאחריות הפלילית שלו מוסרת.
23591: כאן הצעות החוק אמנם מבטלות עבירות מסוימות וקובעות עבירות אחרות במקומן, אבל מכיוון שמהותית מדובר באותן העבירות, אלא שהן חמורות יותר, אין הצדקה להסרת האחריות הפלילית.
דוד רותם: בחוק הפרשנות כתוב שאם בוטלה הוראה וחוקקה במקומה הוראה אחרת, אז רואים את ההוראה כהוראה אחרת.
דוד רותם: אבל אם הם רוצים להבהיר את זה, אין שום בעיה.
23591: להבהיר ולהוסיף את הסעיף הזה לנוסח המוצע של החוק.
23591: מכיוון שהוועדה כבר אישרה את ההחלטה צריך להפעיל את סעיף הרביזיה.
23591: הוועדה תחליט שהיא מעוניינת לעשות רביזיה.
דוד רותם: הוועדה מחליטה על רביזיה.
דוד רותם: הוועדה מחליטה לקבל את הרביזיה.
דוד רותם: הוועדה מחליטה לקבל את שני התיקונים, גם על מיזוג הצעות החוק וגם על הוספת הסעיף על-פי בקשת משרד המשפטים.
דוד רותם: זה התקבל פה אחד.
דוד רותם: משרד המשפטים החליט להוסיף את סעיף 51ב (נשיאת מאסר בעבודת שירות) שהוא מיותר לחלוטין וגם לא נכון.
דוד רותם: אי אפשר להוסיף אותו בדקה ה-99 אחרי שהחוק הזה אושר, עם כל הכבוד לכם.
דוד רותם: יש במדינת ישראל שיטה לחוקק.
דוד רותם: זה סעיף שאי אפשר להעלות אותו בשלב כזה, עם כל הכבוד לכם.
דוד רותם: אם אתם רוצים להכניס סעיף כזה תעבירו הצעת תיקון נוספת, או שהתובע שמופיע בבית-המשפט יסביר לשופט שבלתי אפשרי לתת לאדם שהוא שוהה בלתי חוקי להסתובב ברחובות כי בעצם צריך להעלות אותו על מטוס ולשלוח אותו מן הארץ.
דוד רותם: אבל לא ייתכן שאכניס את זה בשלב הנוכחי לחוק.
יוכי גנסין: כל מה שאני יכולה להעיר על האמירה הזאת, צר לי כמובן שזה מגיע בשלב הנוכחי, אבל מסתבר, כך הבנו מן הממונה על עבודות שירות, שהוא נתקל בבעיה הזאת וכמה פעמים אילצו אותו לתת היתר לעבודות שירות לאסיר פלסטיני, שלולא היה עובר את העבירה לא היה זכאי להיכנס לישראל ודווקא מכיוון שעבר עבירה זכאי להיכנס.
יוכי גנסין: זה פרדוקסלי כמובן.
דוד רותם: אני מסכים במאת האחוזים, אבל עם כל הכבוד, אם הממונה נתקל בזה אז חבל שלפני חודש או חודשיים או שלושה חודשים לא העליתם את הנושא הזה.
דוד רותם: זה יחייב אותי להיכנס שוב לבדיקות מפה ועד הודעה חדשה על סוג האנשים שבהם מדובר.
דוד רותם: יש למשל הסדרי כבילה – עובד זר שבא בהיתר לעבוד והדרכון שלו נמצא אצל המעסיק שלו והוא רוצה להתעסק בו.
יוכי גנסין: אין כאן כוונה להתעסק בזה.
יוכי גנסין: הכוונה בסך הכול שיתאפשר לו לעשות את זה אם הוא קיבל היתר עבודה, זה הכול.
נעמה מנחמי: כתוב "שוהה שלא כדין בישראל".
יוכי גנסין: לכן זה לא קשור לדרכון.
יוכי גנסין: אם יש לו אישור עבודה - - -
דוד רותם: אבל לעובד זר יש אישור עבודה רק אם הוא צמוד למעביד שלו.
דוד רותם: ברגע שעובד זר עבר עבירה ודנים אותו ל-6 חודשי עבודות שירות הוא כבר לא עובד אצל המעביד ואין לו רישיון לשהות כאן.
יוכי גנסין: זה לא נכון.
יוכי גנסין: זה שוּנה.
יוכי גנסין: גם בתחום הזה אני מבינה, בכל הנוגע לעובדים זרים.
יוכי גנסין: אדוני מדבר על כבילת העובד.
יוכי גנסין: מאז בג"ץ 4542/02 שונו כל ההסדרים.
יוכי גנסין: אדם שעוזב היום את מעסיקו לא נחשב כשוהה שלא כחוק.
יוכי גנסין: הוא מקבל אשרה ל-90 ימים על מנת למצוא לו מעסיק חדש ולא הופך לבלתי חוקי רק מכיוון שהוא עזב את המעסיק.
יוכי גנסין: כל ההסדרים המשפטיים בעניין הזה שוּנו.
דוד רותם: אחרי 90 ימים מה דינו?
יוכי גנסין: אחרי 90 ימים, אם הוא לא הסדיר את מעמדו יוּצא נגדו צו גירוש, ללא כל קשר לסוגיית עבודות השירות.
דוד רותם: אם הוטלו עליו 6 חודשים בעבודות שירות, בעצם מיום שהוא מתחיל את העבודות האלה הוא כבר לא עובד אצל המעביד שלו.
רביד דקל: המצב שלו בהחלט כמו של הפלסטינים.
דוד רותם: אז הוא צריך בתוך 90 ימים לקבל אישור עבודה.
יוכי גנסין: בסדר, אז הוא צריך לפנות.
דוד רותם: אבל הוא לא יכול לקבל עבודה.
דוד רותם: גברת יוכי גנסין, עשי לי טובה, תקנו את החוק בנפרד.
רביד דקל: אני מסכימה שהדבר הזה כרוך בכל מיני בעיות פרקטיות.
רביד דקל: יש גישות מהותיות עקרוניות לעניין הזה שלא כולן - - -
דוד רותם: תתקנו את זה בנפרד.
דוד רותם: אי אפשר על הכתפיים של החוק האומלל הזה ומתוך רצון להקל עם הממונה ולפתור את הבעיה הזאת לתקן את כל צרות עם ישראל.
דוד רותם: יש לנו כל-כך הרבה צרות, תאמיני לי.
יוכי גנסין: זה לא להקל על הממונה.
יוכי גנסין: זה פשוט לא מתקבל על הדעת.
דוד רותם: אני מסכים אתך שזה לא מתקבל על הדעת.
דוד רותם: לכן לדעתי זה בכלל לא קשור לממונה.
דוד רותם: לדעתי כשהתובע יסביר את זה לבית-המשפט ישכנע שזה לא עולה על הדעת, ובתי-המשפט משתכנעים בדברים שלא עולים על הדעת, אז זה בכלל לא יצטרך להגיע לממונה.
דוד רותם: הרי יקרה כאן דבר מצחיק – הממונה יגיד לבית-המשפט: אני לא יכול להשים אותו בעבודות שירות כי הוא שוהה בלתי חוקי.
יוכי גנסין: אפשר לנסח את זה אחרת: "אלא אם כן ניתן לו היתר עבודה".
דוד רותם: יגיד בית-המשפט: אני כן רוצה.
דוד רותם: הרי אם את אומרת שהשופטים עושים "מה שבראש שלהם", אז בית-המשפט יגיד: אני כן רוצה.
דוד רותם: אז מה אעשה?
דוד רותם: אז קבעתי הוראה בחוק ובית-המשפט עוד יעקוף אותה.
דוד רותם: חבל לי על זה.
קריאה: ואחר-כך מגיעה משטרת ההגירה - - -
נעמה מנחמי: לעולם לא נסיים את העבודה על הצעת החוק הזאת אם בכל ישיבה נוסיף דברים חדשים.
דוד רותם: סעיף 51ב(ב1)(2) – יש כאן שתי תוספות שלדעתי סותרות זו את זו.
דוד רותם: בשורה השנייה כתוב "יכולתו להיות מועסק בסוגי מקומות העבודה שניתן להעסיק בהם עובד שירות, ולמוגבלויותיו, אם קיימות".
נעמה מנחמי: הוספנו את "ולמוגבלויותיו, אם קיימות" על-פי בקשתך.
דוד רותם: המשפט "יכולתו להיות מועסק בסוגי מקומות העבודה שניתן להעסיק בהם עובד שירות" – מיותר כי יש לנו את הסיפה שהוספתם למטה: "לצורך מגבלות להשמת הנאשם ...".
דוד רותם: לכן המשפט "יכולתו להיות מועסק ..." צריך להימחק.
דוד רותם: יש לנו את מה שכתוב למטה, שזה נכון.
דוד רותם: זה מה שביקשתי.
נעמה מנחמי: עכשיו הניסוח לא מתאים לדברים שמופיעים בחוק אחר-כך.
נעמה מנחמי: כעת נכתב בסעיף: "אפשרות השמתו או אי השמתו של הנאשם בעבודת שירות מתאימה למצבו הבריאותי ולמוגבלויותיו, אם קיימות, וליכולתו לעמוד בשעות העבודה הנדרשות ובנהלי עבודה הנהוגים בסוגי מקומות עבודה כאמור".
נעמה מנחמי: במסגרת חוות דעתו הוא מקבל דברים שלכאורה לא עונים על ארבעת הקריטריונים האלה.
דוד רותם: הוא מקבל את הדברים האלה, ואז כשהוא מקבל את המב"דים זה לצורך מגבלות בסוג מסוים של עבודות שירות.
דוד רותם: דהיינו כאשר נקבע שהאיש הזה הולך לעבוד בתחנת דלק, הוא בודק אם יש את המב"דים כדי לראות אולי יש כאן בעיה שהוא לא יכול לעבוד בתחנת דלק, כמו שלמשל פדופיל לא יכול ללכת לגן ילדים.
נעמה מנחמי: אנחנו מציעים בסוף הפסקה, החל מן המילים "לצורך מגבלות" ועד "להלן, וכן מידע בדבר עברו של הנאשם", להוסיף סיפה: "ואולם מידע על עברו של הנאשם שאינו מנוי בפסקאות (א) עד (ו) שלהלן, לא יוצג בפני בית-המשפט ולא יוכל להיות טעם לאי השמתו של הנאשם".
נעמה מנחמי: זה בעצם המב"ד.
דוד רותם: זה מה שסיכמנו.
יוכי גנסין: לאי השמתו במקום כזה או אחר.
דוד רותם: להיפך.
דוד רותם: במקום זה או אחר מותר לכם להשתמש בזה, אבל שלא יגידו אז שאי אפשר להשים אותו.
יוכי גנסין: זה ברור מהמילים שהקראת?
נעמה מנחמי: אקרא מן ההתחלה: "לצורך מגבלות להשמת הנאשם בסוג מסוים של עבודת שירות יוכל הממונה להתבסס על המידע המנוי בפסקאות (א) עד (ד) של סעיף קטן (ב)(2) להלן, וכן מידע בדבר עברו של הנאשם, ואולם מידע על עברו של הנאשם שאינו מנוי בפסקאות (א) עד (ו) שלהלן," – אמנם פסקאות (ה) ו-(ו) לא רלוונטיות – "לא יוצג בפני בית-המשפט ולא יוכל להוות טעם לאי השמתו של הנאשם".
דוד רותם: זה יכול לשמש טעם רק לאי השמתו במקום פלוני, אבל לא לאי השמה בכלל.
ישי שרון: בסעיף קטן (ו) האם לא אמרנו שאנחנו לא צריכים את המילים "לרבות חוות דעת מטעם גורם טיפולי לעניין זה"?
ישי שרון: אמרנו שזה מיותר.
דוד רותם: אמרנו שהמטרה להרחיב.
דוד רותם: אם יש אדם עם מוגבלויות - - -
ישי שרון: לא רצית להוסיף את המילה "ומוגבלויותיו" גם בסעיף הזה, את המצב הבריאותי של הנאשם?
ישי שרון: נדמה לי שאמרנו שנוסיף גם כאן.
דוד רותם: אפשר להוסיף את המילה "ומוגבלויותיו": "מצבו הבריאותי של הנאשם ומוגבלויותיו, אם קיימות, לרבות חוות דעת מטעם גורם טיפולי לענין זה".
נעמה מנחמי: יש עוד עניין של נוסח שנראה לי שעו"ד רביד דקל ואני נוכל אחר-כך להסדיר.
נעמה מנחמי: משהו בפסקה (2) עדיין לא מסתדר.
נעמה מנחמי: הכותרת היא לכאורה על ארבעה דברים, ואז בסעיף נכללים לכאורה דברים שאינם רלוונטיים.
נעמה מנחמי: הסעיף קובע: "אפשרות השמתו או אי השמתו של הנאשם בעבודת שירות מתאימה למצבו הבריאותי ולמוגבלויותיו, אם קיימות, וליכולתו לעמוד בשעות העבודה הנדרשות ובנהלי עבודה הנהוגים בסוגי מקומות עבודה כאמור", ואז נאמר: "את חוות דעתו לענין השמתו של נאשם בעבודת שירות מתאימה כאמור לעיל, רשאי הממונה לבסס על אלה: (א) העבירה שבה הורשע הנאשם; (ב) הרשעות קודמות של הנאשם; ...".
נעמה מנחמי: אלה דברים שלכאורה לא מתחברים.
דוד רותם: למה לא מתחברים?
דוד רותם: דווקא מתחברים מאוד.
רביד דקל: אלה היו שני סעיפים.
דוד רותם: אם אדם הורשע בפדופיליה אני רוצה שהממונה יוכל להגיד שאותו אדם לא יכול ללכת לגן ילדים.