GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ענת דובדבני: זאת הסיבה ששב"ס, כל השנה השניה, מנסה לעשות הכול כדי לקדם את הפרויקט הזה, לא משיקול כלכלי ולא משיקול כספי, לא תקני ולא שום דבר.
ענת דובדבני: כשאני שומעת את הדברים האלה אני פשוט מתקוממת כי זה הזוי.
דוד רותם: אם אין פה חיסכון בכסף, למה אתם עושים את הפרויקט הזה?
ענת דובדבני: משום שהוא מאוד מקל - - -
דוד רותם: את חושבת שהוא מקל, הם חושבים שהוא לא מקל.
דרורה נחמני-רוט: יש מי שטוען שזה בסדר.
דוד רותם: אבל המחקר המלווה עדיין לא הסתיים.
ענת דובדבני: אבל זה הדבר האחרון שאני רוצה לדבר עליו, על הסיפור של הדוגמאות.
ענת דובדבני: הביאו לנו כאן דוגמאות.
ענת דובדבני: אני לא מכירה אותן, הן היו אמורות לבוא במנגנון, אבל זה לא רלוונטי.
ענת דובדבני: להביא דוגמאות זה משהו דמגוגי.
ענת דובדבני: צריך לקחת ולשאול את החוקר מה המסקנות שלו ויש מסקנות.
גיל שפירא: זאת לא דמגוגיה?
דוד רותם: סליחה, את זה בכלל לא הבנתי.
דוד רותם: תסבירי לי מה דמגוגי בזה שבאים ואומרים שהביאו עצור אחד ב"וידאו קונפרנס" ומעצרו הוארך כי התשובה שהוא נתן נשמעה ברמקול.
דוד רותם: מה דמגוגי בזה?
ענת דובדבני: אני לא יודעת להתייחס לדוגמה הזאת.
דוד רותם: בואי נגיד שזאת דוגמה היפותטית, לא היתה.
רחל גוטליב: היא אומרת שהיא לא יכולה לקרות.
דוד רותם: מה תגידי לי את אם זה קרה?
דוד רותם: זה עוד לא קרה, זה יקרה.
דוד רותם: מה המנגנון עוזר לי?
ענת דובדבני: אני אסביר לך למה אמרתי דמגוגי.
ענת דובדבני: אני חושבת שבנוסף לדוגמאות שנותנים פה, כדי להציג את הדברים, צריך להציג את המחקר ואת מסקנותיו.
ענת דובדבני: לתת דוגמה שקרתה זה לא הולך בלי שאומרים האם יש פגיעה בזכויות העצורים או אין.
ענת דובדבני: יש פה חוקר שעבד שנתיים.
ענת דובדבני: נאמר לו שהוא צריך להשלים - - -
דוד רותם: אדוני החוקר, לפי הדוח שלך, באחוזים כמה תקלות היו בחצי שנה האחרונה, בעיקר במערכת השמע?
יואב סנטו: התקלה השכיחה ביותר היא התקלה במערכת השמע.
יואב סנטו: היא מתבטאת בזה שסנגור לא מדבר למיקרופון או שטוען לא מדבר למיקרופון.
יואב סנטו: זאת התקלה השכיחה ביותר.
יואב סנטו: כ-20% מהדיונים בחצי השנה האחרונה - - -
דוד רותם: אז אתם מבינים שזאת לא דמגוגיה.
ענת דובדבני: לא לדבר למיקרופון זה עניין של משמעת של סנגור.
שי צרפתי: כשהסנגורים ישתפו פעולה באופן מלא, יהיו פחות תקלות.
גיל שפירא: סליחה?
דוד רותם: רבותיי היקרים, הסנגור לא צריך לדבר למיקרופון, והסנגור לא צריך לשתף פעולה.
דוד רותם: אתם תעשו רק דבר אחד.
דוד רותם: אם המערכת עובדת היא עובדת ואם היא לא עובדת, אז היא לא עובדת.
דוד רותם: לנסות להטיל את הכול על הסנגוריה - עם כל הכבוד להנהלת בתי המשפט, אני יכול לתת לך כמה נימוקים למה זה לא הסנגוריה.
יואב סנטו: המחקר בדק את שכיחות המקרים שבהם עצורים עלו ב"וידאו קונפרנס".
יואב סנטו: המחקר בדק את שביעות הרצון של אלה שהשתתפו בתהליך.
יואב סנטו: המחקר בדק את אלה שלא השתתפו בתהליך ביחס לשביעות רצונם.
יואב סנטו: אני רוצה לדווח על כמה ממצאים ראשוניים בנושאים האלה: 1.
יואב סנטו: שיעור ההשתתפות היה בסדר גודל של 8% מכלל העצורים שנעצרו במחוז.
יואב סנטו: האחוז הזה מטעה משום שהאחוז הראוי להילקח בחשבון הוא האחוז של אלה שנעצרו ונכלאו בבית המעצר המרחבי באבו-כביר.
יואב סנטו: שם אחוז העצורים הוא בערך כ-15%.
יואב סנטו: 15% מהעצורים שנעצרו באבו כביר, עלו ב"וידאו קונפרנס".
יואב סנטו: הסיבות להימעטות של העצורים מתפלגות לכמה תחומים.
יואב סנטו: 1.
יואב סנטו: כ-40% מהעצורים נעצרים בשעות שהם אינם יכולים לראות עורך-דין.
יואב סנטו: מחקר מראה שמי שנעצר אחרי 9 בערב לא עולה ב"וידאו קונפרנס".
יואב סנטו: מדוע?
יואב סנטו: עד שהוא נכלא, נחקר, מגיעה שעה כזאת שהוא לא יכול לראות עורך-דין.
יואב סנטו: אם הוא נעצר אחרי השעה 9 בערב, הניסיון מראה שהוא לא עולה ב"וידאו קונפרנס" והסיבות לכך הן מגוונות: 1.
יואב סנטו: עד שהוא מביע לאבו-כביר זה מאוחר.
יואב סנטו: 2.
יואב סנטו: אם הוא נכלא בתחנה לפעמים הסנגוריה הציבורית יודעת על זה ולפעמים היא לא יודעת.
יואב סנטו: 3.
יואב סנטו: קרו גם תקלות שאדם רצה "וידאו קונפרנס" ומשום מה לא הגיע לבית המעצר אלא ישירות לבית המשפט.
יואב סנטו: גם תקלה כזאת היתה ודווחה.
יואב סנטו: גם אירועים כאלה קיימים.
יואב סנטו: הסיבות למיעוט הן לא התקלות האלה.
יואב סנטו: הסיבה המרכזית למיעוט ההשתתפות היא שהנושא לא עולה בין העצור לסנגור.
יואב סנטו: במצב שהנושא לא עולה, הטופס לא נחתם.
יואב סנטו: ברגע שהטופס לא נחתם, אין הסכמה ולכן אי-אפשר לעשות את התהליך.
דוד רותם: כשאתה אומר שהדבר לא עולה בין הסנגור לעצור, איך אתה יודע את זה?
יואב סנטו: אני משוחח עם העצורים ואני שואל אותם אם הסנגור דיבר איתו בעניין הזה והוא עונה שלא.
יואב סנטו: אני שואל אם הוא חתם על טופס והוא עונה שלא.
דוד רותם: כסנגור אני שומע את העצור, אני מכיר את הסוגיה של התיק ולכן אני חושב שזה תיק שאינו מתאים ואני בכלל לא אציע לו את זה.
יואב סנטו: יתכן.
יואב סנטו: אני הבנתי שההליך במקרה הזה הוא שהסנגור מחתים אותו על טופס סירוב.
יואב סנטו: אני אשמח מאוד לראות את טפסי הסירוב הזה.
יואב סנטו: עד היום לא עלה בכוחי לעשות את זה.
יואב סנטו: טפסי הסירוב הם אחד ממקורות המידע החשובים ביותר למחקר.
יואב סנטו: בגלל שלסנגוריה יש עמדה שהיא לא מסייעת בידי המחקר, אני לא הצלחתי לשים יד על הטפסים האלה.
יריב לוין: כשאתה מדבר על ראיונות עם העצורים, זה נעשה כשהם עדיין במעצר או שאתה מראיין את העצורים בדיעבד, אחרי שהם כבר שוחררו מהמעצר?
יואב סנטו: חלק קטן נעשה עם עצורים אחרי שחרורם, כאשר הם עזבו את כותלי חדר הדיונים אבל זה היה בבית המשפט.
יואב סנטו: לא נעשו ראיונות בבית.
יואב סנטו: זה נעשה אחרי שנתקבלה החלטה שהעצור משוחרר.
יריב לוין: ברשותך, אני רוצה לומר שאני חושב שאסור בשום אופן לקיים את המחקר בצורה הזאת מפני שלא יעלה על הדעת שישאלו עצור, בוודאי בעודו במעצר, על מה שדובר בינו לבין הסנגור, בין אם זה בנושא אלף, בנושא בית או בנושא גימל .
יריב לוין: אני, כמובן, לא בא בטענה אישית כלפיך אלא אני פונה בעיקר אליכם.
יריב לוין: אני חושב שזה דבר שלא יעלה על הדעת, זה דבר מסוכן.
יריב לוין: אני מעריך שגם על ידי העצור זה יכול להתפרש בדרך מאוד בעייתי.
יריב לוין: אדוני היושב ראש, לו דעתי היתה נשמעת, אנחנו צריכים כוועדה לומר את הדבר הזה כפנייה שלנו כוועדה.
יריב לוין: לא יכול להיות בהגדרה שידברו עם עצור, בוודאי כאשר הוא במעצר.
יריב לוין: אדם יבוא מטעם המערכת וידבר איתו על מה שהיה בשיחות בינו לבין סנגורו.
יריב לוין: זה לא יכול להיות, זה כלל בסיסי.
יואב סנטו: עד כאן לגבי שיעור ההשתתפות ומהן הסיבות לגבי מיעוט המשתתפים.
יואב סנטו: לגבי שביעות הרצון מהתהליך.
יואב סנטו: אחד הדברים החשובים שעולים הוא, שצורת הדיון ב"וידאו קונפרנס" שונה במהותה מדיון פנים אל פנים.
יואב סנטו: בדיון פנים אל פנים, בהרבה מאוד מהדיונים השופט לא רואה את העצור.
יואב סנטו: העצורים מדווחים על-כך שאין להם הרגשה שיומם הגיע בבית המשפט, בעוד שבהיוועדות חזותית הם מדווחים על שביעות רצון מהתהליך ומהרגשה שיומם בבית המשפט הגיע.
יואב סנטו: הסיבה היא פשוטה יחסית.
יואב סנטו: השופט מדבר הרבה יותר עם העצור.
יואב סנטו: הוא אומר לו: שלום, אתה שומע אותי, אתה רואה אותי, אתה מבין מה שאני אומר וכדומה.
יואב סנטו: העצור חש שמתייחסים אליו.
יואב סנטו: הוא גם לא חלק ממערכת שלוחצת.
יואב סנטו: הדיון בוידאו הוא דיון פרטני, אותו עצור מול השופט.
יואב סנטו: אז העצור מרגיש שיש לו את כל תשומת הלב של בית המשפט.
יואב סנטו: בחדר המעצרים או בבית המשפט, זאת מערכת שהיא לוחצת.
יואב סנטו: השופט מאיץ בסנגור לסיים, הוא מאיץ לפעמים בטוען.
יואב סנטו: ביום טיפוסי יכולים להיות 50 דיונים והשופט צריך לסיים את כולם וללכת.
גיל שפירא: זה אותו דבר, זה באותו יום הכול.
יואב סנטו: העצורים מדווחים על שביעות-רצון רבה יותר מההליך של "היוועדות חזותית" מפני שהם מרגישים שהם יכלו להראות ולהיראות.
דוד רותם: האנשים שאתה מראיין היו בשני ההליכים או רק באחד ההליכים?
יואב סנטו: בדרך כלל, רוב העצורים זה לא הדיון הראשון שלהם אלא שזה הדיון החמישי או השביעי בקריירה שלהם.
דוד רותם: לא, אני מתכוון בהליך הזה.
דוד רותם: זה שבעבר הייתי ככה והייתי ככה – אתה יודע, זה גם תלוי מי השופט שישב פה ומי שהשופט שישב פה, מי היה הסנגור, מה האווירה ומה חומר הראיות שהיו נגדו.
דוד רותם: כל עניין זה לגופו.
דוד רותם: כשאתה מראיין ואומרים לך ששביעות הרצון היא כזאת או כזאת, האם זה כאלה שבהליך הנוכחי, כשאתה שואל אותם, מתייחסים לשני הדברים?
יואב סנטו: לא, אני לא חושב שהיו מקרים שאותו אדם גם עלה בוידאו וגם עלה פנים אל פנים והוא נתבקש לבצע השוואה.
יואב סנטו: זה רעיון מחקרי ויתכן שאני אבצע - - -
דוד רותם: אני אגיד לך למה כי אני קצת מופתע.
דוד רותם: כשאני מגיע לבית המשפט, קודם כל יצאתי ממעצר.
דוד רותם: נכון שזה בזינזנה וזה מתחת לאדמה, אבל קודם כל יצאתי מהשגרה.
דוד רותם: דבר שני, ראיתי את השופט ודיברתי איתו, הסתכלנו אחד לשני בלבן של העיניים.
דוד רותם: ב"וידאו קונפרנס" הוא שואל אם אני שומע אותו אבל האחד לא יכול לראות איך השני מגיב.
דוד רותם: בכל אופן, אני מודיע לכם, משטרת ישראל והשב"ס, ביום שיעצרו אותי, אל תשאלו אותי אם אני רוצה "וידאו קונפרנס", אני לא רוצה.
דוד רותם: זה נראה לי דבר נוראי.
דוד רותם: אני חושב שיומי בבית המשפט זה העניין שאני עומד בפני השופט ומסתכל עליו.
דוד רותם: הרבה יותר קשה להכניס אדם למעצר כשאתה רואה אותו.
דוד רותם: אתה שומע אותו ב"וידאו קונפרנס" אתה לא יודע עם מי אתה מדבר, אתה שומע קול מתכתי.
יואב סנטו: אדוני מתייחס לדיוני מעצרים.
יואב סנטו: מאות מדיוני המעצרים שאני ראיתי הם דיוני בזק, פחות מדקה אחת.
יואב סנטו: זאת אומרת, התיק מובא לשופט, השופט שומע את עמדת הטוען, שומע את עמדת הסנגור ותוך דקה הוא מחליט ימינה שמאלה, קדימה אחורה.
דוד רותם: לאיזה בית משפט אתה מתייחס?
יואב סנטו: לבית משפט השלום בתל-אביב.
דוד רותם: מי הם השופטים שבתוך דקה מחליטים אם לעצור אדם, זה מעניין אותי?
יואב סנטו: אני יכול לתת לך את השמות.
דוד רותם: אני אשמח.
יואב סנטו: יש הרבה מאוד דיוני בזק, זה קורה.
רחל גוטליב: זה בהליך של שחרורים.
דוד רותם: הוא מדבר על מעצרים.
דוד רותם: תעשו לי טובה, עכשיו תתקנו לי את מה שאני לא רוצה שתתקנו לי?
יואב סנטו: אני יכול לפלג את ההחלטות האלה, כמה מהן היו שחרורים וכמה היו הארכות מעצר, זה ניתן לביצוע.
יואב סנטו: יש הרבה מאוד דיוני בזק והדיונים האלה הם טכניים.
יואב סנטו: לפעמים הוא לא עמד בערבויות והוארך מעצרו, דברים מהסוג הזה.
יואב סנטו: הדבר האחרון הוא עמדתם של עורכי הדין.
יואב סנטו: ראיינתי בטלפון 84 עורכי-דין ושאלתי מה עמדתם לגבי הנושא.
יואב סנטו: אני צריך לדווח שהעמדה של עורכי הדין חצויה.
יואב סנטו: 50% חשבו שהרעיון לא פוגע בזכויות העצורים ו-50% האחרים חשבו שה"וידאו קונפרנס" פוגע בזכויות העצורים.
יואב סנטו: בשיחות יותר פרטניות ויותר מעמיקות, הטענה השכיחה ביותר של עורכי-הדין היא, שלדבר עם העצור ולהתלחש איתו זה לא אותו דבר כמו להרים טלפון.
יואב סנטו: אלה שבעד אומרים שהתהליך הזה הוא אפשרות משלימה חשובה.
יואב סנטו: חשוב שבארסנל של עורך-הדין יהיה גם הכלי הזה.
יואב סנטו: אז יש פנים לכאן ופנים לשם.
יואב סנטו: לי יש בקשה מכבודו.
יואב סנטו: כאחראי על המחקר המלווה אשמח לקבל מידע מכל הגורמים המעורבים בתהליך הזה מפני שתנאי להצלחתו של המחקר הוא שיתוף הפעולה של כל הגורמים המעורבים בתהליך.
דוד רותם: האם אתה בודק גם את הצד הטכני?
יואב סנטו: אני לא אחראי על הצד הטכני.
יואב סנטו: אפשר להוסיף את המרכיב הזה אבל אני חושב שראוי יותר - אני סופר את האירועים שבהם יש תקלות אבל אני לא נכנס לשאלה למה התקלה קרתה.
דוד רותם: יש כל מיני סוגים של תקלות.
דוד רותם: אני מניח שאם פתאום לא רואים את השופט או לא שומעים אז השופט מפסיק את הדיון ואומר שיביאו את העצור.
דוד רותם: זה לא דומה לתקלה כמו שתיארה עורכת הדין תורן.
דוד רותם: תקלה כפי שהיא תיארה, שקורית אחת לשנה, לא מצדיקה את ה"וידיאו קונפרנס".
יואב סנטו: אני חושב שצריך להיות מנגנון שאוסף את הדיווחים.
יואב סנטו: כמו שיש תאונות יש גם אירועים של קדם תאונה.
יואב סנטו: אם היינו יודעים את התקלות בזמן שהן מתרחשות וכשהן עדיין קטנות, אפשר למנוע את התקלות הגדולות.
יואב סנטו: זאת פעם ראשונה שאני שומע את רחל.
יואב סנטו: אני מאמין באמונה שלמה שלמה שמה שהיא תיארה אכן קרה אבל זה מצער מאוד.
רחל תורן: למיטב זכרוני, דיברנו כבר 5 פעמים.
רחל תורן: זאת לא פעם ראשונה שאתה שומע את דעתי.
יואב סנטו: אני מדבר על הסיפור הזה.
רחל תורן: הסיפור הזה הוא מהחודשים האחרונים ולא כפי שאמרה נציגת שב"ס שזה היה לפני שנתיים.
רחל תורן: זה ממש מהחודשים האחרונים.
יואב סנטו: אחת מהמלצות הביניים של המחקר המלווה היתה, להקים צוות שבועי שמדווח על תקלות ושירות בתי הסוהר שומע את התקלות האלה.
יואב סנטו: אני חושב שלצוות הזאת צריכה להיות הזנה שוטפת של דיווחים, הן מהסנגוריה הציבורית, הן מהסנגוריה הפרטית ומלשכת עורכי-הדין או כל גורם אחר שיש לו עניין, כדי שמכלול האירועים החריגים יהיה לפני הגורמים הנוגעים בדבר, כדי שאפשר יהיה לטייב את הנושא הזה.
דוד רותם: כמה זמן באמת אתה צריך כדי לסיים את המחקר שלך?
יואב סנטו: יש כאן סוגיה שעוד לא דנו בה וזה הנושא שכל הממצאים עד היום מתייחסים לאתר אחד בלבד.
דוד רותם: הנהלת בתי המשפט לא רוצה להתקין את זה בירושלים.
דוד רותם: היא נורא תומכת ברעיון אבל היא לא תיתן לך להתקין את זה בבית המשפט בירושלים, אז לא יהיה לך עוד אתר.
דוד רותם: נכון, הנהלת בתי המשפט?
דוד רותם: אתם מאוד תומכים ברעיון ויש לכם טענות נגד הסנגוריה ונגד אלה ונגד כולם.
דוד רותם: למה אין עדיין מצלמות בירושלים?
שי צרפתי: זאת החלטה של מנהל בתי המשפט.
דוד רותם: אז עכשיו אני אביא אותו לישיבה הבאה.
שי צרפתי: הבנתי שמשרד האוצר לא נותן לנו את מה שביקשנו ולכן זה מתעכב בירושלים.
דוד רותם: אז זה הפך להיות כלכלי?
שי צרפתי: גם.
דוד רותם: הבנתי, בסדר.
יואב סנטו: בישיבה הקודמת של הוועדה, לפני שנה, הרעיון היה שנוכל לקבל מידע מעוד אתר ואז אפשר יהיה לבחון את הנושאים בצורה יותר רחבה.
יואב סנטו: יש סוגיה אחת שכן הייתי רוצה לדבר עליה.
יואב סנטו: אחוז ניכר של העצורים שהיו בדיון, ביקשו שדיון ההמשך שלהם יהיו ב"וידאו קונפרנס".
יואב סנטו: יש אנשים שעלו פנים אל פנים ושאלו אותם איך הם רוצים את הדיון הבא שלהם.
יואב סנטו: 44% אמרו שהם רוצים את זה בהיוועדות חזותית.
יואב סנטו: זאת אומרת, פה אין בעיה של הסכמה מדעת מפני שהשופט שואל את העצור איך הוא רוצה את הדיון הבא.
יואב סנטו: העצור וסנגורו אומרים שהם רוצים את וידאו.
יואב סנטו: זה שיעור די מכובד שבה להצביע על זה שלמעשה העצורים מצביעים בידיים בזה שהם מעוניינים בתהליך.
יריב לוין: אני מבין שהוראת השעה תוקפה פג.
דרורה נחמני-רוט: הוא פג ב-24 לחודש.
יריב לוין: אני מבקש שתהיה כאן הצהרה שכל עוד לא יחודש התוקף לא נעשה והעניין הזה נעצר.
יואב סנטו: ניתנה כבר הנחייה כזאת.
דרורה נחמני-רוט: יש מסמך בוועדה.
יריב לוין: לגבי העלויות.
יריב לוין: תיראו, בסופו של דבר, הרצוי הוא רב והמצוי מוגבל.
יריב לוין: נשאלת השאלה, במשאבים המצויים המוגבלים, איפה אנחנו שמים אותם ואיפה אנחנו משקיעים אותם?
יריב לוין: אנחנו נמצאים שנתיים אחרי הפרויקט, כששיעור ההשתתפות מלכתחילה מוגבל מאוד.
יריב לוין: על-כך אנחנו מוסיפים את העובדה ששיעור ההשתתפות בו הוא עוד יותר מוגבל, נוסיף שבאופן מובנה יש בו תקלות טכניות, לא כי מישהו לא רוצה לעשות את זה טוב כי זה טבע הדברים.
יריב לוין: נוסיף על-כך שיש לו התנגדות מאוד קשה מצד לא מעט גורמים מקצועיים שעוסקים בתחום הזה.
יריב לוין: אתם גם לא אומרים שאתם משוכנעים שזה טוב או משוכנעים שהפיילוט הזה בכלל יצליח, או שבפרק זמן של כמה חודשים ניתן יהיה להשלים את התהליך הזה ולהגיע לתוצאות שישנו כאן מציאות מן היסוד.
יריב לוין: אולי נכון שתיקחו את זה חזרה אליכם ותשקלו מחדש את כל העניין?
יריב לוין: יכול להיות שההפסקה הכפויה – הלוא הפער פה יהיה פער משמעותי כי הכנסת בפגרה.
יריב לוין: גם בהנחה שהוועדה תאשר והעסק יעבור במליאה בקריאה שנייה ושלישית עדיין מדובר בפרק זמן של למעלה מחודשיים.
יריב לוין: יכול להיות שזה הזמן הנכון לעצור בכלל את כל העניין הזה.
דוד רותם: הוא חבר כנסת חדש, הוא לא יודע שיהיו ישיבות פגרה.
יריב לוין: יכול להיות שיהיו ישיבות פגרה אבל לא בטוח שיספיקו לדון בזה ולגמור את זה.
יריב לוין: יש לי ספק אם בזה יעסקו בקריאה שנייה ושלישית למרות שאני לא בעל ניסיון רב בעניין הזה.
יריב לוין: אני לא אומר את זה כהתנצחות או כטענה כלפי מישהו, אבל נעשה ניסיון שהיה בו היגיון מסוים.
יריב לוין: עבר פרק זמן, מתברר שכסף זה לא חוסך, ההיפך הנכון.
יריב לוין: מתברר שהעצורים לא כל-כך אוהבים את זה.
יריב לוין: סנגורים בטח לא אוהבים את זה.
יריב לוין: ההיתכנות של זה מוטלת בספק גדול.
יריב לוין: כדי להשלים את המחקר בעניין הזה נדרשים כל מיני דברים שספק אם יהיו, כגון פתיחה של אתר נוסף וכן הלאה.
יריב לוין: החוקר עצמו אומר שכדי להשלים את המחקר כמו שצריך צריך לפתוח אתר נוסף.
יריב לוין: הנהלת בתי המשפט אומרת שכדי לפתוח אתר נוסף צריך תקציב.
יריב לוין: הנהלת בתי המשפט אומרת שהאוצר לא רוצה לתת להם את התקציב הזה.
יריב לוין: אני חושב שנכון לעשות עצירה.
יריב לוין: אני לפחות הייתי מבקש שתיקחו את זה חזרה ותעשו בדיקה האם יש טעם להמשיך בכלל ולקדם את הנושא או שעדיף לקחת את המשאבים האלה ולהשקיע אותם במשהו שייתן תפוקות הרבה יותר משמעותיות.
יריב לוין: מעבר לכך אני חושב שלא קיבלנו נתון.
יריב לוין: אנחנו מבינים שאתם מממנים את הפרויקט במיליון שקל בתצורה הנוכחית שלו.
יריב לוין: כלומר, המשמעות היא, שאם הפרויקט באמת יורחב ויגיע לכדי גמר והוא יתפרס בכל הארץ – אם נקבל את ההנחה שהדבר הזה טוב לעצורים, יש עצורים שיש להם פריבילגיה שהם מקבלים משהו שעציר במקום אחר לא מקבל, רק בגלל המיקום המקרי שבו הוא נמצא.
יריב לוין: בהנחה שהכוונה היא לעשות את זה באופן רוחבי, אני חושב שצריך לעשות בדיקה האם יש באמת היתכנות כלכלית לכל העניין והאם יימצאו המשאבים האלה.
יריב לוין: בעיניי, לבצע את התהליך הזה בצורה שהוא מתקיים רק בחלק מהמקומות, לאורך שנים ארוכות, זה דבר לא נכון ואולי אפילו מפלה.
יריב לוין: אם נלך לשיטה שזה שומר על זכויות העצורים ומעניק להם איזה זכויות יותר, זה יביא למצב שעצורים ירצו להיעצר פה ולא שם ותיפגענה זכויותיהם אם הם נעצרים במקום אחר.
יריב לוין: גם זה, בעיניי, מאוד מאוד בעייתי.
יריב לוין: ככלל, אני מוכרח לומר, כהערה כללית, שדרך החשיבה צריכה לבוא מנקודת מוצא שונה.
יריב לוין: צריכות להיות סיבות טובות למצב שבו העצור לא רואה שופט כאשר נשללת חירותו.
יריב לוין: אם אנחנו מדברים בפער בין משפט פלילי לאזרחי, בין מעל לכל ספק סביר לבין ה-51%, בהקבלה מהסוג הזה, הדברים נכונים גם כאן.
יריב לוין: צריכות להיות סיבות טובות מאוד כדי ללכת לדרך אחרת מהדרך הנהוגה בעניין הזה.
יריב לוין: אני עוד לא ראיתי את הסיבות האלה ובוודאי אלה לא יכולות להיות סיבות כלכליות או טענה אמורפית שהאסירים אוהבים את הדבר הזה.
יריב לוין: שוב אני אומר, אני לא בטוח שזה מצדיק את העניין במהות.
יריב לוין: הערה אחרונה נוגעת לנושא של המשאבים והיא מופנית יותר כלפי משרד המשפטים והנהלת בתי המשפט.
יריב לוין: אני חושב שבמשפט האזרחי, הנושא של ה"וידאו קונפרנס", בוודאי בשלבי הקדם-משפט, הוא דרוש, הוא הכרחי, הוא יחסוך המון, הוא ייעל את התהליכים באופן מאוד משמעותי.
דוד רותם: למה אדוני מדבר על קדם משפט?
דוד רותם: אני חושב שאפשר לברר עתירות שלמות של בג"צ ב"וידאו קונפרנס".
יריב לוין: אני פשוט חושש שהדבר הזה אולי יגרום לחשוב שאפשר להרחיב את סמכות בג"צ לעולם כולו.
יריב לוין: אדוני, אני חושב שיהיו מי שיחשבו שכך אפשר יהיה להרחיב את סמכות בג"צ לעולם כולו.
יריב לוין: אני לא יודע, אני נזהר.
דוד רותם: אתה יודע שאני בעד להרחיב את סמכויות בג"צ לעולם כולו, בעיקר לעולם.
יריב לוין: אני חושב שיותר נכון לשים שם את המשאבים.
יריב לוין: שם הדבר הזה נדרש ועל-כך אין מחלוקת הוא ייעל את המערכת באופן משמעותי.
יריב לוין: הוא יחסוך זמן, הוא יחסוך כסף, הוא יחסוך טרדה.
יריב לוין: שוב, הייתי מבקש שתנסו לקחת את התמונה הכוללת הזאת לתשומת לבכם ולשקול מחדש את כל העניין.
דוד רותם: רחל, יש לי שאלה.
דוד רותם: כמו שאמר חבר הכנסת לוין, גם אם נצביע עכשיו, עד שזה יגיע זה ייקח עוד חודש לפחות כי בחודש הקרוב אין ישיבות פגרה.
דוד רותם: מיום שישי נסגר הבניין לשבועיים.
דורית ואג: ועדת הכנסת לא תיתן פטור מחובת הנחה.
דוד רותם: אני מבין מהחוקר שהוא לא יוכל לסיים את המחקר עד שלא יהיה עוד מקום.
דוד רותם: אני מבין שמשרד האוצר - - -
יואב סנטו: אני רוצה לתקן.
יואב סנטו: אני יכול לגמור את המחקר.
יואב סנטו: בשנה שעברה היתה הבקשה להארכה ויו"ר הוועדה שאל אותי האם אתר נוסף יסייע בידי ואמרתי שכן.
דוד רותם: אם לא עושים אתר נוסף, תוך כמה זמן אתה יכול לסיים את המחקר?
יואב סנטו: עד אפריל 2010.
יואב סנטו: זה מה שדרוש לי כדי לסכם את כל הממצאים ולהגיש ממצאים.
רחל גוטליב: הוא צריך גם להשלים עם השופטים.
רחל גוטליב: אני אגיד לאדוני.
רחל גוטליב: הטענות שהועלו כנגד "וידאו קונפרנס" מוכרות לי עוד מתחילת הדרך, כשרק עלתה המחשבה לעשות את זה.
רחל גוטליב: מה שאמרת לגבי עצמך, הייתי יכולה לומר לגבי עצמי.
רחל גוטליב: עדיין, במצב שבו אנחנו מצויים היום, מבחינת תנאי הכליאה של העצורים ומקומות ההמתנה בבתי המשפט נראה לי שיהיה זה לא אחראי - - -
דוד רותם: באמת לא קיבלתי השנה תקן עצירים.
ענת דובדבני: העברנו את זה לוועדת הפנים, נפטרנו מזה.
רחל גוטליב: חשבתי, וזה מה שהבאנו בפני השרים, שיהיה זה בלתי אחראי מצידנו להגיד עכשיו שאנחנו מפסיקים כי זה ייקח עוד שנים רבות להקים את זה מחדש, אם ימצא שראוי כפיתרון אפשרי למי שנותן את הסכמתו.
רחל גוטליב: אנחנו באמצע תהליך.
דוד רותם: אני לא מדבר על זה.
דוד רותם: השאלה פשוטה, האם אני מצביע היום וממילא זה בא בעוד חודשיים, או שאתם בודקים.
דוד רותם: ממילא אני אקבע פגישה בתחילת ספטמבר ואתם בינתיים תבדקו את כל הבעיות שהועלו פה ותבואו עם תשובות ואז נצביע.
דוד רותם: אני חושב שיהיה לך יותר קל לשכנע את חבר הכנסת יריב לוין, לאחר שעשית שיעורי בית.
רחל גוטליב: הייתי מבקשת גם מחבר הכנסת לוין וגם ממך.
רחל גוטליב: זה חשוב גם מבחינת המערכת, מבחינת שב"ס, שלא להתחיל לפרק.
דוד רותם: אני כבר אומר לכם, לא תעיזו להתחיל לפרק.
רחל גוטליב: חבר הכנסת רותם, צריך מידה מסוימת של ודאות גם למערכות על מנת שיעבדו וגם כדי שנקיים את הדיון עם מנהל בתי המשפט לגבי אתר נוסף.
דוד רותם: אתם תבואו עם תשובות טובות בתחילת ספטמבר וזה יאושר.
רחל גוטליב: אם יורשה לי בכל זאת, למה שלא יאושר – דיברתי עם סיגל, אדרבה תקבעו דיון מעקב באמצע התקופה ונבוא עם ממצאים עדכניים באמצע התקופה לגבי הרחבה, לגבי בחינת האפשרות - - -
יריב לוין: עברו כבר שנתיים, לא חבל על הכסף?
דוד רותם: עברו שנתיים והם אומרים שהם נמצאים באמצע מחקר.
רחל גוטליב: עברו שנתיים אבל השנה הראשונה היתה שנה קשה וזה התברר בדיון הקודם.
רחל גוטליב: כמו שאמרה נציגת שב"ס, לא היה תיאום ביניהם לגבי המכתבים ובאופן לא מפתיע, הנתונים לגבי תקלות טכניות דיי תאמו.
רחל גוטליב: אני מסכימה איתך שאם יש תקלות שפוגעות בזכויות עצורים צריך לתקן את זה על אתר, אבל אלה לא הדברים שהתבררו.
יריב לוין: השאלה מה התכלית של העניין מיסודו?
יריב לוין: אומרים שמלכתחילה זה נעשה מסיבות כלכליות.
יריב לוין: אומרים שהנושא נבדק, נעשה פיילוט ומסתבר שמבחינה כלכלית זה רק הפסד.
יריב לוין: אמרת שמלכתחילה באתם מסיבות כלכליות והסתבר שכלכלית זה רק הפסד.
יריב לוין: מה תכלית כל העניין?
יריב לוין: למה זה שווה בתוך ההסתכלות הכוללת על הקצאת המשאבים המוגבלים, לשים דווקא פה את העניין?
רחל גוטליב: דווקא בתוך הסתכלות כוללת על זכויות עצורים ועל תנאי הכליאה, אני לא הייתי רוצה שנפסיק את הבחינה עד הסוף ובמגבלות הקיימות לבחון אוכלוסיות נוספות, לבחון ממצאים במקום נוסף, כדי לא להשליך לפח את המהלך הזה שהתחלנו בו.
רחל גוטליב: לכן אני מאוד מבקשת שיתנו לנו את הביטחון הזה.
דוד רותם: אנחנו מדברים רק על הסעיף האחד ורק עליו.
אורי מקלב: מה הסיבה שהמחקר צריך לקחת עד אפריל 2010?
דוד רותם: זאת עבודת מחקר רצינית.
דוד רותם: יש פה עניין של זכויות עצורים, יש פה עניין כלכלי.
דוד רותם: רבותיי, מי בעד להאריך לשנה בלי הסעיף הרטרואקטיבי?
דוד רותם: כלומר, להאריך לשנה מיום שזה התקבל בכנסת, כאשר אומרים לנו שהמחקר יסתיים באפריל ואתם תזכרו לבוא אלינו באפריל.
דוד רותם: זה בלי הסעיף השני, זה לא מתרחב.
רחל גוטליב: רק כדי להביא לידיעת הוועדה.
רחל גוטליב: נוכח העובדה שהסעיף הרטרואקטיבי לא מתקבל, אנחנו נביא עם אישור הארכת תוקף של התקנות.
רחל גוטליב: כל השאר זה באותם תנאים.
יריב לוין: אז למה שלא נאריך את זה עד אפריל?
יריב לוין: אם הם אומרים שהם יגמרו את המחקר - - -
דוד רותם: כי יאריכו את זה עד אפריל, באפריל יבוא הדיון ועוד פעם זה פוקע.
יריב לוין: אז שיעצרו.
דוד רותם: מה זה יעצרו?
דוד רותם: אני לא רוצה שהם יעצרו.
דוד רותם: כי אני חושב שזה דבר טוב, אבל אני רוצה שייגמר המחקר כדי שאחר-כך נוכל לעשות מזה הוראת קבע.
דוד רותם: אני רוצה את המחקר.
דוד רותם: אני מקווה שבינתיים הם ילחצו על משה גל לפתוח אחד כזה גם בירושלים.
דוד רותם: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים - אין
ענת ליברמן: מכיוון שאגרת פרוטוקול נגבית בכל הליך, ובדיוק כמו כשבאים לבצע שטר ומשלמים אגרת פרוטוקול, כך כשמבצעים שטר במסלול המקוצר ומתנהל איזה שהוא דיון, מתנהלת חקירה.
דוד רותם: אולי תסבירו לי מה זה אגרת פרוטוקול?
ענת ליברמן: אגרת פרוטוקול היא אגרה שמשלמים עבור העסקת הקלדנית, עבור ההקלטה אם צריך הקלטה.
דוד רותם: איפה יש את זה במסלול המקוצר?
דוד רותם: למה צריך להוסיף את האגרה הזאת במסלול המקוצר?
ענת ליברמן: קודם כל, כל ההליכים הרישומיים שמתבצעים בתיק, כשפותחים את התיק.
ענת ליברמן: ב' תמיד יכולות להיות - - -
דוד רותם: בשביל זה אני משלם אגרה.
ענת ליברמן: לא, כי ישנם - - -
דוד רותם: רבותיי, בואו, יש אגרה עבור פתיחת התיק וההליכים המשפטיים.
ענת ליברמן: לא סיימתי ויש דיונים.
דוד רותם: יש אגרת פרוטוקול כי צריך לשלם לקלדנית וכו' וכו'.
ענת ליברמן: כן, יש דיונים במסגרת המסלול המקוצר, חקירות היכולת נשארו במסלול המקוצר ומתבצעים הליכים של חקירת יכולת לבקשת זוכה או חייב ובכל כזה מקרה, מתנהל איזה שהוא דיון ויש אגרת פרוטוקול.
ענת ליברמן: אני לא חושבת שהמסלול המקוצר שונה מהבחינה הזאת, מההיבט הזה, מכל הליך רגיל שמתנהל בהוצאה לפועל.
ענת ליברמן: תיקון מספר 4 זה הוספת תקנה א, תקנה 3 א עניינה זה אגרה במסלול המקוצר.
ענת ליברמן: אז כפי שכבר אמרתי קודם כולנו יודעים שבמסגרת תיקון 29 הוסף פרק א 1 לחוק ההוצאה לפועל שעניינו מסלול מקוצר.
ענת ליברמן: במסגרת פרטים (א)(6)(א) ו- (6ב( לתוספת הראשונה לתקנות האגרות, הכנסנו את הסכומים למסלול המקוצר שמיד נעמוד עליהם ופרט לכך קבענו שכאשר עובר תיק ממסלול מקוצר למסלול רגיל, הדבר הזה קבוע בחוק, מהם התנאים שבהתקיימם עובר תיק ממסלול מקוצר למסלול רגיל.
ענת ליברמן: לא תיגבה אגרה נוספת בפתיחה, אבל גם לא תוחזר אגרה.
ענת ליברמן: באופן כללי אני רק אומר שהאגרה במסלול המקוצר חובה בדומה לאגרה במסלול רגיל, כלומר בפסק דין או בחיוב שהוא כמו פסק דין ובתביעה על סכום קצוב אחד אחוז מהסכום שמוגש לביצוע ובשטרות 1.25% מהסכום המוגש לביצוע, כאשר על הסכום הזה מתווספת אגרה נוספת בסך 60 שקלים שאמורה לשקף את העלויות של קבלת מידע אודות החייבים ואת העלויות של ביצוע עיקולים.
דוד רותם: זה לא אגרת פרוטוקול אם כך.
ענת ליברמן: לא, לא,
דוד רותם: כי לפני רגע זה הייתה אגרת פרוטוקול.
ענת ליברמן: אגרת פרוטוקול היא משהו נפרד שמתווסף על כל הליך בלי קשר.
ענת ליברמן: עכשיו אנחנו מדברים על המסלול.
דוד רותם: זאת אומרת יהיה גם אגרת פרוטוקול וגם שישים שקל.
ענת ליברמן: כן,
דוד רותם: פעמיים שישים שקל.
ענת ליברמן: לא, פעם אחת שישים שקלים.
ענת ליברמן: השישים שקלים באי לשקף את ה מידע והעיקולים.
ענת ליברמן: נדמה היה שזה פעמיים שישים שקלים, שישים שקלים כשזה אחד אחוז, כשמדובר בתביעות על סכום קצוב ושישים שקלים בלי קשר, כשמדובר בהוצאה לפועל של שטרות.
ענת ליברמן: אם תסתכל בתוספת אדוני, אז תוכל לראות את הסכומים.
דוד רותם: אני רוצה להבין, אני פותח תיק על סכום קצוב.
דוד רותם: אני משלם אחוז אחד פלוס שישים שקל.
ענת ליברמן: נכון, פלוס אגרת פרוטוקול אם אתה כבר מפנה לקודם.
דוד רותם: פלוס אגרת פרוטוקול.
דוד רותם: זאת אומרת אני משלם 140 שקל מינימום .
דוד רותם: ועוד 120 שקל.