GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אסי קליין: מבוטח בביטוח אחריות מקצועית, וכאן השאלה אם אנחנו רוצים שזה יהיה בישראל.
דוד רותם: בישראל.
אסי קליין: כאשר הבעיות הן ידועות, אם זה בישראל.
דוד רותם: לא איכפת לי שזאת תהיה חברת ביטוח אמריקאית ובלבד שיהיה שם תנאי שתביעה תוכל להיות מוגשת בישראל.
אסי קליין: אנחנו מציעים כן לפתוח את זה.
דוד רותם: אין לי בעיה, אבל את התביעה מגישים בישראל.
דוד רותם: שלפחות עורכי-הדין הישראליים תהיה להם עבודה.
אסי קליין: בסדר.
אסי קליין: בישראל.
אסי קליין: צריך לנסח את זה.
אסי קליין: או חברת ביטוח ישראלית או חברת ביטוח זרה.
אסי קליין: החלופה השלישית של הבטוחה היא: הפקיד פיקדון בבנק ישראלי.
אסי קליין: אנחנו מציעים סעיף קטן (ב) לאותו עניין האומר: שר המשפטים, באישור שר האוצר - בגלל שיש כאן עניינים של ביטוח, אנחנו צריכים את שר האוצר בפנים – לאחר התייעצות עם הלשכה יקבעו הוראות לעניין הבטוחות וקיומן לרבות לעניין גובה הבטוחות והעילות למימושן.
אסי קליין: הוראות אלה יכול שיהיו שונות לכל סוג של בטוחה.
דוד רותם: עילות למימושן יקבע בית המשפט.
דוד רותם: הוא גרם לי נזק, שר המשפטים יחליט שבמקרה הזה הוא מוותר או שר האוצר יחליט שהם מוותרים?
אסי קליין: להשאיר רק את הגובה?
דוד רותם: ודאי רק הגובה.
עמי ברקוביץ: גובה, ואני חושב שכדאי להוסיף גם את פרטי הביטוח, שזה יהיה ברור איזה תחומים זה מכסה ואיזה תחומים זה לא מכסה.
אורן פרסקי: אל תשכחו את התקופה.
אורן פרסקי: פרטי הביטוח, זה נכון.
דוד רותם: זה יהיה.
אסי קליין: אם כן, גובה ותקופה.
אסי קליין: חשוב להדגיש שההוראות יכולות להיות שונות לכל סוג.
דוד רותם: שיעשו מה שהם רוצים.
דוד רותם: דבר שני, אתם צריכים לתת לי תשובה בנושא של כספי נאמנות.
אסי קליין: אנחנו חשבנו להציע להסמיך את הכללים.
דוד רותם: הלשכה תקבע בכללים?
עמי ברקוביץ: ייחוד העיסוק לא מדבר על הפקדת כספים.
אורן פרסקי: למה הם צריכים לטפל בזה?
אורן פרסקי: להחזיק כספים לפי משפט זר?
דוד רותם: אפשר שיפקידו אצלם כספים.
אורן פרסקי: זה לא נחוץ.
דוד רותם: אני בטוח שזה לא נחוץ.
אסי קליין: אבל זה לא קיים.
אסי קליין: להפך, אנחנו מעלים כאן חשש שיכול להיות שהתיקון מרחיב לעניין הזה.
אסי קליין: עורך-דין ישראלי שמועסק בשלוחה, למה שהוא לא יוכל להפקיד בנאמנות?
אסי קליין: הדין הישראלי חל עליו.
דוד רותם: תשימו לב, אתם מדברים על עריכת מסמכים בעלי אופי משפטי שעליהם חל הדין הזר וגם אנחנו קבענו שיש בוררות.
אורן פרסקי: זה לפי חוק קיים.
דוד רותם: עריכת מסמכים בעלי אופי משפטי שעליהם חל דין זר ושל אדם אחר לרבות ייצוג אדם אחר במשא ומתן משפטי לקראת עריכת מסמך כאמור.
אורן פרסקי: אנחנו רוצים לשבת אתם.
דוד רותם: אני רוצה לשאול אתכם שאלה.
דוד רותם: מה קורה כאשר אני מנהל משא ומתן ולהבטחת רצינות המשא ומתן מפקידים בידיי כסף?
דוד רותם: אני עורך-דין זר.
דוד רותם: מותר יהיה לי לקבל את הכסף או לא?
דוד רותם: לפי מה שאתם כתבתם.
דוד רותם: אסור לי? אין בעיה.
דוד רותם: תזכרו מה שאתם אומרים.
עמי ברקוביץ: לא בטוח.
דוד רותם: אם זה חלק מהשירות, אני רוצה שהכסף יישאר בארץ.
דוד רותם: עורך-דין זר שמקבל כספים בנאמנות, ישאיר אותם בחשבון בנק ישראלי בישראל.
דוד רותם: יובל אמר לי שהוא ייתן לי תשובה לעניין.
אסי קליין: הוא רוצה להחריג.
אסי קליין: התשובה לעניין, הוא מתכוון שאנחנו צריכים לנסח את זה.
דוד רותם: אתם תשבו ותחריגו את זה.
אורן פרסקי: אנחנו מבקשים שתשבו אתנו בעניין הזיקות.
אורן פרסקי: אנחנו רוצים לקבוע זיקות הגיוניות ביחד אתכם.
23591: לקראת הדיון מחר משרדי הממשלה צריכים לגבש עמדה מוסכמת לעניין המושג של משפט בינלאומי.
אורן פרסקי: למעשה ויכוח עיקרי אחד, חוץ מהפירמות, זה עניין הזיקות בעריכת מסמכים.
דוד רותם: אני רוצה לומר לכם עוד משהו.
דוד רותם: לגבי עניין הבטוחות וכל הדברים האלה.
דוד רותם: קודם כל, יהיה פה סעיף שהכללים האלה שייקבעו יהיו באישור ועדת החוקה חוק ומשפט.
דוד רותם: שנית, אני כבר מודיע לכם שסעיף התחולה יהיה מותנה בסעיף הזה.
דוד רותם: לכן אמרתי שזה לא יהיה שלושים ימים וזאת לא תהיה שנה אבל זה יהיה מותנה בסעיף הזה.
דוד רותם: רבותיי, הישיבה נעולה.
דוד רותם: אני פותח את ישיבת ועדת החוקה חוק ומשפט.
דוד רותם: אנחנו דנים במרכז לגביית קנסות, במסגרת הצעת חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום התכנית הכלכלית לשנים 2009 ו-2010), התשס"ט-2009, פרק ל"ד, סעיף 251 – קנסות ואגרות, הצבעה.
דוד רותם: 251.
דוד רותם: תיקון חוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות בחוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות, התשנ"ה-1995 - (1) בסעיף 1, בהגדרה "חוב", אחרי פסקה (12) יבוא: "(13) סכום שיש לשלמו למדינה לפי דין ושפקודת המסים (גבייה) חלה עליו, ובלבד ששר המשפטים והר הנוגע בדבר (להלן – השרים) אישרו לגבותו לפי הצעת מנהל המרכז וחשב המשרד הממשלתי הנוגע בדבר.
דוד רותם: הודעה על אישור כאמור תפורסם ברשומות.
דוד רותם: אישרו הרים כאמור, לא ייגבה החוב באמצעות פקודת המסים (גבייה).
עתניאל שנלר: הסתייגות.
עתניאל שנלר: אני רוצה ש"הודעה על אישור כאמור תפורסם" לא רק ברשומות אלא גם בשני עיתונים יומיים.
סיגל קוגוט: זאת הסתייגות בשם כל הסיעה?
דוד רותם: קודם כל אתה מבקש שפסקה (13) תימחק.
סיגל קוגוט: יש כאן לחילופין.
דוד רותם: אתה רוצה לחילופין.
דוד רותם: אחר כך אתה רוצה שבמקום הסיפא החל במלים "ששר המשפטים" יבוא "יבואו לאישור ועדת החוקה".
עתניאל שנלר: אלה הדברים שנרשמו.
עתניאל שנלר: שני עיתונים יומיים, זאת הסתייגות נוספת.
עתניאל שנלר: ההסתייגות תבוא בשמי.
דוד רותם: אנחנו מצביעים על סעיף (13).
דוד רותם: הפשרה היא שהכנסנו את האישור של השרים.
דוד רותם: בעד – 2 נגד – 1
דוד רותם: אנחנו מצביעים על ההסתייגות של חבר הכנסת שנלר.
דוד רותם: ה צ ב ע ה תירשם הסתייגות.
עתניאל שנלר: אני רוצה להסתייג בשורה השנייה.
דוד רותם: אתה רוצה להוסיף, מעבר להסתייגויות שרשומות.
עתניאל שנלר: מעבר להסתייגויות הקיימות היום שסעיף (14) יימחק.
עתניאל שנלר: לחילופין, אני רוצה להוסיף בשורה השנייה שסכומו נקבע בחיקוק ופקודת המסים (גבייה) חלה עליו.
עתניאל שנלר: להשמיט את המילה "לא".
סיגל קוגוט: אבל זה סעיף (13).
סיגל קוגוט: בעצם אתה רוצה למחוק את סעיף (14).
סיגל קוגוט: סעיף (13) מדבר על הדברים שפקודת המסים (גבייה) חלה עליהם וסעיף (14) מדבר על דברים שפקודת המסים (גבייה) לא חלה עליהם.
סיגל קוגוט: בעצם אתה רוצה שכל התיקון יעסוק רק בדברים שפקודת המסים חלה עליהם.
סיגל קוגוט: אז תמחר את (14).
דוד רותם: יש הצעה למחוק את סעיף (14).
סיגל קוגוט: חבר הכנסת פלסנר הציע למחוק את פסקה (14) כדי שהתיקון יחול רק על דברים שפקודת המסים (גבייה) חלה עליהם.
עתניאל שנלר: אז אני לא אוכל להסתייג כי זה יקלקל את הלוגיקה של העניין.
עתניאל שנלר: יש כאן בעיה קשה מאוד כי לפי ההצעה מנהל המרכז או חשב המשרד הממשלתי הנוגע בדבר, ואני חושב שזה צריך להיות החשב הכללי.
דוד רותם: אתה מבקש במקום חשב המשרד הממשלתי, החשב הכללי.
דוד רותם: הוא רוצה אותו בכבודו ובעצמו ולא הפקידים שלו.
עתניאל שנלר: הוא עצמו ולא על ידי שליח ולא על ידי שרף.
דוד רותם: הוא אומר שאם אנחנו כבר נותנים סמכות לפקידים, לפחות ניתן אותה לפקידים בכירים.
דוד רותם: אנחנו מצביעים על נוסח הוועדה.
דוד רותם: אושר.
דוד רותם: ההסתייגות לא התקבלה.
דוד רותם: לא נתקבלה.
דוד רותם: (2) בסעיף 3(ה) בסופו יבוא "אלא אם כן נקבע במפורש אחרת בחוק".
דוד רותם: חבר הכנסת שנלר, מה ההסתייגות כאן?
עתניאל שנלר: אני חושב שזה גם בתקנות ולא רק בחוק.
עתניאל שנלר: אלא אם כן זה יהיה גם בתקנות.
עתניאל שנלר: בחוק או בתקנות.
סיגל קוגוט: בחיקוק.
סיגל קוגוט: במקום בחוק, יבוא בחיקוק.
דוד רותם: ה צ ב ע ה ההסתייגות לא התקבלה.
דוד רותם: החוק אושר.
דוד רותם: נא להעביר אותו לנסחית וביום שני לדיון במליאה.
דוד רותם: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת החוקה חוק ומשפט בהצעת חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום התכנית הכלכלית לשנים 2009 ו-2010), התשס"ט-2009, פרק ד' – עורכי-דין זרים – הצבעות.
23591: יש עוד כמה דברים שנשארו פתוחים מאתמול ואני מציע שנחזור קודם כל לדברים הפשוטים שאין לגביהם מחלוקת ואז נמשיך הלאה.
23591: אני מתכוון לסעיף 98ד(א) שמדבר על מתן היתר ללשכה.
23591: נציגי משרד המשפטים העלו אתמול את הטענה שכדי להבנות את שיקול הדעת של הלשכה לגבי מתן ההיתר, מה אמורים להיות השיקולים שלה במתן ההיתר החד-פעמי, התוספת מוסיפה אלמנט שמבנה את שיקול הדעת של הלשכה ובעצם מה היא צריכה לשקול כדי לתת את ההיתר.
23591: כמובן הכוונה והייעוד של הסעיף הזה היא לאפשר את הפעילות החד-פעמית שהיא לא פעילות נוכחות כאן ולא פעילות שבאה לפתוח כאן משרד או שלוחה.
23591: לכן התוספת שאנחנו הצענו אומרת להוסיף את המלים "אם השירות המשפטי בעניין דין זר ניתן בישראל שלא בדרך עיסוק".
23591: המונח שלא בדרך עיסוק קיים כבר כיום בסעיף 20 לחוק הלשכה שמדבר על ייחוד פעולות המקצוע, ושם נאמר שהאיסור לעשות פעולות שעורך-דין עושה זה רק אם הדבר נעשה בדרך עיסוק או אף שלא בדרך עיסוק בתמורה.
23591: לכן חשבתי שהמינוח "שלא בדרך עיסוק" מבטא את העובדה שמדובר כאן באיזשהו היתר חד פעמי, היתר נקודתי שבאמת לא בא להיות בדרך עיסוק.
אורן פרסקי: עלינו זה מקובל.
אסי קליין: אתה מוסיף את המילה בישראל.
23591: כן, אני מוסיף את המילה בישראל.
23591: נקודה נוספת בסעיף 98ה(א)(2), בעקבות הערת משרד המשפטים, שינינו את הניסוח "לחמש שנים לפחות בתקופה הסמוכה לבקשת הרישום" ואז הכוונה היא שגם אם יש איזשהו פער של זמן, זה לא מיום אלא יש איזשהו מרחב מסוים.
דוד רותם: זה לא חייב להיות צמוד דופן.
אורן פרסקי: נכון, אבל זה מספיק סמוך כדי שאנחנו נכיר בזה.
אורן פרסקי: מקובל עלינו.
23591: נחזור לעמוד 3, סעיף 98א, הגדרת משרד עורכי-דין זר, סעיף קטן (ד).
23591: הסעיף הזה כבר נדון רבות לעניין ההגבלה לאחריות בעל המניות, האם להחיל את הדרישה הזאת או לא להחיל אותה לגבי משרד עורכי-דין זר שהוא תאגיד.
דוד רותם: היא לא תחול אם יפתרו לנו את בעיית הביטוח.
דוד רותם: אם לא יפתרו את בעיית הביטוח, היא תחול.
23591: צריכים לשקול האם להשאיר או לא להשאיר את הסעיף הזה.
דוד רותם: לכן אני רוצה שנעבור לסעיף 98ה(4), נושא הבטוחות.
23591: לפני הגדרת השירות המשפטי?
סיגל קוגוט: זה קשור לזה.
שירלי אבנר: אנחנו מתנגדים לסעיף הזה ואני אסביר למה.
דוד רותם: לא, את לא צריכה להסביר.
שירלי אבנר: לא אחזור על דברים שנאמרו.
שירלי אבנר: אני אנסה לשכנע בהיבט הפרקטי.
שירלי אבנר: בהיבט הפרקטי אנחנו מתמודדים עם הדברים האלה בחוק אחר ואנחנו לא מצליחים לפתור את הבעיה הזאת.
שירלי אבנר: אנחנו לא מצליחים לקבוע מה יהיה גובה הביטוח וכיצד זה ייעשה.
שירלי אבנר: כדי לסבר את האוזן אציין שגם ביטוח לא נותן פתרון, גם ביטוח, גם ערבות בנקאית, ואפילו לדעתי הפיקדון.
שירלי אבנר: אף אחת מהאופציות האלו לא נותנת פתרון מלא לחששות שהועלו כאן בוועדה ונמסרו לי, כי לא ישבתי כאן בכל הדיונים הארוכים שהתקיימו.
שירלי אבנר: למשל, חובת ביטוח.
שירלי אבנר: אי אפשר להגיש תביעה, אין עילת תביעה ישירה נגד חברת הביטוח.
דוד רותם: אתם לא שמעתם את מה שאני אמרתי, שזאת תהיה פוליסה שתהיה בה זיקה ישירה.
23591: הדבר הזה הוסף בנוסח.
סיגל קוגוט: מה שהוחלט בוועדה שמופיע כאן בנוסח הוא שחברת הביטוח לא תהיה רק ישראלית, כדי לאפשר איזו תחרות, אבל אחת מן השתיים: חברת הביטוח הזרה, או שהיא תהיה מאחת ממדינות ה-OECD או שהיא תהיה כזו שקיבלה כבר היתר לצורך עניין אחר פלוס בפוליסה שלה מופיע תנאי שאפשר לתבוע בארץ.
סיגל קוגוט: זה הרעיון.
דוד רותם: גברת אבנר, אני אעשה את זה מאוד פשוט, כדי שלא יהיה בכלל ויכוח.
דוד רותם: אני אצביע נגד החוק.
דוד רותם: אני.
דוד רותם: אני לא יודע מה יעשו חבריי אבל אני אצביע נגד החוק הזה אם אתם תבקשו ממצד אחד שהחברות האלה יהיו חברות בעירבון מוגבל, וזה אחת הדרישות שלכם, אתם תכניסו שם מי שאינם עורכי-דין, דהיינו שאין לי נגדו כלום, ואתם לא תסגרו את נושא הביטוח.
דוד רותם: תחליטו מה אתם מעדיפים, אחת מהשתיים.
דוד רותם: לא יכול להיות מצב שעורך-דין ישראלי יהיה חשוף לתביעות ועורך-דין זר יהיה פטור מהתביעות.
שירלי אבנר: הוא חשוף לתביעות.
שירלי אבנר: יש עילת תביעה אישית נגדו.
דוד רותם: בחוץ לארץ.
דוד רותם: איפה אני אתפוס אותו?
דוד רותם: הוא בכלל לא כאן.
דוד רותם: אפילו להוציא נגדו צו עיכוב יציאה מהארץ אני לא יכול.
שירלי אבנר: למה אתה לא יכול?
דוד רותם: כי בתי המשפט היום מקמצים מאוד בהוצאת צווי מניעה ואומרים לך שתפקיד לפחות כסף וכל הדברים האלה.
שירלי אבנר: אבל אם רואים שקיים חשש עיכוב יציאה מהארץ, אפשר לבקש.
דוד רותם: לבקש, אפשר, אבל תקראי את הפסיקה ותאמיני לי שאני מכיר את הפסיקה הזאת מכל הכיוונים שלה ואני יכול להכתיב לך אותה הפוך, גם מהסוף להתחלה.
דוד רותם: כאשר מרכז חייו של אדם בחוץ לארץ ויש תביעה, לא יעכבו אותו מלצאת ולחזור לביתו.
דוד רותם: אין שום סיכוי כזה בעולם.
דוד רותם: הביטוח יעזור כי בביטוח אני אתבע בישראל את חברת הביטוח.
שירלי אבנר: אבל אין לך עילת תביעה.
דוד רותם: אתם לא קראתם את התנאים שכתובים אצלנו.
דוד רותם: יהיה כתוב בפוליסה שיש תביעה ישירה נגד חבר הביטוח, נקודה.
אורן פרסקי: אולי זה לא מכוסה מספיק.
אורן פרסקי: כתוב שתהיה עילה בישראל ופה הכוונה שתהיה עילה ישירה כלפי חברת הביטוח והניזוק.
אורן פרסקי: את זה עדיין לא כיסינו.
אד פרידמן: היות שאנחנו לא ממציאים את החוק הזה, אני רוצה לצטט את החוק בניו-יורק לגבי מה שנקרא שם יועץ משפטי זר.
אד פרידמן: אחד התנאים הוא שאותו עורך-דין זר ימציא התחייבות או ראיה מתאימה על ביטוח מקצועי בסכום שייקבע על ידי המפקח, כדי להבטיח את ההתנהגות המקצועית האחראית והנכונה.
דוד רותם: אתה מתפרץ לדלת פתוחה.
דוד רותם: אל תביאו לי את השומרים כי זאת לא דוגמה בכלל.
שירלי אבנר: על אחת כמה וכמה.
דוד רותם: השומרים הם כולם ישראלים ואף אחד לא רוצה לבטח אותם ולכן זה מסתבך.
דוד רותם: מה עושים עם ה-MDI?
דוד רותם: איפה ה-MDI מבטח?
דוד רותם: איפה רופאים מבטחים?
שירלי אבנר: אין חובת ביטוח.
דוד רותם: כדי לקבל רשיון לבית חולים, יש חובת ביטוח.
דוד רותם: מי שרוצה רשיון לבית חולים, יש לו חובת ביטוח.
שירלי אבנר: לרופאים אין חובת ביטוח.
דוד רותם: לבתי חולים יש.
דוד רותם: מי מבטח אותם?
דוד רותם: אף חברה ישראלית לא.
דוד רותם: הכל זה ב-MDI ומצאו את הפתרון והשוק העולמי לא השתגע והעלה מחירים רק בגלל שיש רופאים.
שירלי אבנר: יש הבדל בין ניסיון לקבוע כללים שאין לנו את הכלים לקבוע אותם.
שירלי אבנר: אין לנו את הכלים לקבוע את הכללים.
שירלי אבנר: כיצד נקבע מה יהיה גובה הביטוח?
שירלי אבנר: אצל מי תופקד הערבות הבנקאית?
שירלי אבנר: אצל מי יופקד הפיקדון?
שירלי אבנר: כיצד הוא יופקד?
שירלי אבנר: האם בניירות ערך?
שירלי אבנר: איזה פיקדון זה יהיה?
דוד רותם: בקיצור, אתם מתנגדים.
דוד רותם: אם כן, אנחנו חוזרים אחורה.
שירלי אבנר: אני מנסה להסביר מה יהיו כאן הבעיות עם סעיף כזה.
דוד רותם: אנחנו יודעים מה הבעיות הפרקטיות.
דוד רותם: שמענו את זה מאגף שוק ההון.
יובל וולמן: לנו חשוב שיושב-ראש הוועדה וחברי הוועדה יבינו את הקשיים שכרוכים ביישום.
דוד רותם: יושב-ראש הוועדה כבר הבין את זה לפני שלושה ימים.
דוד רותם: כך גם חברי הוועדה.
יובל וולמן: יושב-ראש הוועדה, על אף שהוא הבין, עומד על היותו של הסעיף.
דוד רותם: לא אני עומד.
דוד רותם: אני רק אצבע אחת.
דוד רותם: תשאל את חבריי מה הם אומרים.
דוד רותם: יושב-ראש הוועדה לא אומר שום דבר.
יובל וולמן: אם חברי הוועדה עומדים על כך, אנחנו מעדיפים את הסעיף הזה על פני קביעת הגבלת אחריות שקבעתם.
דוד רותם: מקובל על משרד המשפטים?
שירלי אבנר: אני עוד פעם חוזרת ואומרת שמבחינה מקצועית תהיה בעיה ביישום הסעיף.
דוד רותם: יש עמדת ממשלה?
עמי ברקוביץ: אין עמדת ממשלה.
שירלי אבנר: בסעיף הזה אין עמדת ממשלה.
דוד רותם: הממשלה מדברת בשני קולות?
עמי ברקוביץ: אין לנו החלטה של ועדת שרים.
עמי ברקוביץ: זאת הצעה שעלתה במסגרת הדיונים בוועדה, ולא הייתה לנו שהות להביא את הנושא בפני ועדת השרים.
אופיר פינס-פז: אם אתם משנים עמדה, אנחנו צריכים ללמוד אותה.
עמי ברקוביץ: לא משנים עמדה.
עמי ברקוביץ: זאת הצעה שעלתה בוועדה.
דוד רותם: אני רוצה רק לדעת דבר אחד.
דוד רותם: נניח שאני מקבל את הסעיף כמות שהוא, כמו שהוא רשום היום בהצעה של הלשכה המשפטית, האם אתם רושמים הסתייגות?
יובל וולמן: לא.
דוד רותם: אתם מתחייבים לא להסתייג.
יובל וולמן: לא מסתייגים.
דוד רותם: נתחיל לדון בסעיף.
23591: אני קורא בעמוד 9, סעיף קטן (4), פסקה (א), מסגרת תנאי הכשירות של עורך-דין זר להירשם במרשם.
23591: (א) הוא צירף אישור כי בידיו אחת מהבטוחות המפורטות להלן (להלן – הבטוחות), לשם הבטחת פיצויו של מי שנפגע עקב מעשה או מחדל שלו, בנוגע לשירות משפטי בדין זר שניתן, כולו או חלקו, בישראל.
23591: (1) ערבות בנקאית מתאגיד בנקאי, כהגדרתו בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ"א-1981 (להלן – בנק ישראלי).
23591: (2) ביטוח אחריות מקצועית בחברת ביטוח בישראל או בחברת ביטוח המפוקחת במדינה החברה בארגון לשיתוף כלכלי ופיתוח (OECD), ובלבד שבביטוח האמור קיימת תנייה המאפשרת לתבוע את המבטח בישראל.
23591: החלופה השנייה אומרת: (2) ביטוח אחריות מקצועית אצל מבטח כהגדרתו בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח), התשמ"א-1981 ובלבד שבביטוח האמור קיימת תנייה המאפשרת לתבוע את המבטח בישראל.
23591: אני אסביר את ההגיון שעומד מאחורי שתי החלופות האלה.
23591: במסגרת השיח שניהלנו עם הלשכה, עם משרד המשפטים ועם משרד האוצר כדי לפתוח את העניין שזה לא יהיה מונופול של חברות הביטוח הישראליות אלא זה יהיה פתוח גם לחברות זרות, ניסינו למצוא דרך שבה יהיה מדובר על חברות ביטוח זרות שאנחנו יודעים שיש להן איזשהו סוג כזה או אחר של פיקוח.
23591: כאן עלו שני רעיונות כאשר רעיון אחד עלה על ידי משרד האוצר, להפנות רק למבטחים שפועלים במדינות החברות ב-OECD מתוך הנחה שהפיקוח והרגולציה שיש שם על חברות הביטוח הוא מספיק בשבילנו מבחינת חברות הביטוח הזרות אליהן אנחנו רוצים לפנות.
23591: החלופה השנייה, וכאן אני אצטרך את עזרת משרד האוצר ומשרד המשפטים, היא הפניה להגדרת מבטח בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים.
23591: חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים בסעיף 1 מפנה לסעיף 15 לחוק ובעצם מגדיר מבטח בשתי חלופות – חלופה של מבטח בעל רשיון ישראלי, וחלופה של מבטח חוץ, בעל רשיון זר, כאשר על אותו מבטח חוץ יש פיקוח כזה או אחר.
23591: כאן אני אשמח אם נציגי הממשלה שאמונים על תחום הביטוח אולי יסבירו האם באמת החלופה הזאת, האם הגדרת המבטח בעל רשיון חוץ, היא רלוונטית וישימה לעניין שלנו.
פיני שחר: אנחנו חשבנו לא להגביל כבר עכשיו בחקיקה את כל העניין של מבטח.
פיני שחר: די אם אנחנו הולכים למבטח כהגדרתו בחוק הפיקוח או הגדרה אחרת.
פיני שחר: אותו דבר להשאיר גם לגבי החלופות האחרות שמדברות על ערבות.
פיני שחר: לא לומר ערבות בנקאית כי אחר כך, כאשר נכתוב את התקנות שבין כה וכה יעברו את האישור של הוועדה, אולי נלך על ערבות שנמצאת בחברת ביטוח או ערבות שנמצאת בחברה בחוץ לארץ.
פיני שחר: לכן עדיף לנו כרגע, ברגע שאנחנו מדברים על החלופות, לדבר ברמה של ערבות כאשר זאת החלופה הראשונה, החלופה השנייה היא ביטוח והחלופה השלישית היא פיקדון.
דוד רותם: אין שום בעיה ובלבד שיהיה בסעיף התחולה שהחוק הזה לא יכנס לתוקפו עד שאנחנו לא נאשר את זה.
23591: זה מופיע.
23591: אנחנו הכנסנו את זה.
אופיר פינס-פז: עורכי-הדין הזרים יהיו חברים בלשכת עורכי-הדין?
23591: הם יהיו רשומים במרשם.
אופיר פינס-פז: לגבי כללי האתיקה של לשכת עורכי-הדין.
אופיר פינס-פז: גם אם הוא עורך-דין זר, הוא צריך לעמוד בכללי האתיקה.
אורן פרסקי: הוא יישפט כאן.
שירלי אבנר: אנחנו מציעים למחוק את התאגיד בפסקה (1).
סיגל קוגוט: הכל יהיה כללים.
דוד רותם: אתם משחקים את המשחק כאילו יש כאן מחצית שלישית.
דוד רותם: אתם דוחים את ההכרעה למחצית השלישית.
דוד רותם: שיהיה לכם ברור, זה יחזור אלי והחוק לא ייכנס לתוקף.
אורן פרסקי: לגבי ההתניה בפוליסה, אם אפשר שייכתב שההתניה מאפשרת לנפגע לתבוע ישירות.
דוד רותם: כל הדברים האלה בכלל לא יהיו.
דוד רותם: יהיה רק כללי.
דוד רותם: יהיה כתוב שהוא צירף אישור כי בידיו ערבות, ביטוח או פיקדון, ותקנות, באישור ועדת החוקה.
אורן פרסקי: אם כן, גם אני נדחה למחצית השלישית.
דוד רותם: ודאי, גם אתה נדחה למחצית השלישית.
סיגל קוגוט: בדרך כלל כאשר שני שרים מתקינים זה יותר קשה.
סיגל קוגוט: עדיף שאחד יתקין בהסכמת השני.
סיגל קוגוט: אתם רוצים שזה יהיה שר האוצר בהסכמת שר המשפטים או שר המשפטים בהסכמת שר האוצר?
אורן פרסקי: שר המשפטים.
דוד רותם: עכשיו תקיימו דיון, תתחילו לשחק ביניכם פינג-פונג ותודיעו לי מי השר.
אופיר פינס-פז: ברור שזה שר המשפטים בהסכמת שר האוצר.
קריאה: חוק לשכת עורכי-הדין הוא באחריות שר המשפטים.
סיגל קוגוט: נכון, אבל הביטוח הוא אצל שר האוצר.
סיגל קוגוט: המומחיות של הביטוח היא באוצר.
דוד רותם: האם משרד המשפטים מסכים שזה יהיה שר המשפטים בהסכמת שר האוצר?
עמי ברקוביץ: אנחנו מסכימים.
סיגל קוגוט: מה אתם מחליטים לגבי הגבלת האחרית?
סיגל קוגוט: מורידים?
דוד רותם: עכשיו מורידים את הגבלת האחריות.
23591: אנחנו עדיין צריכים לחזור לעניין החלופות של הגדרת המונח שירות משפטי בעניין עורך-דין זר.
סיגל קוגוט: ישבנו אתמול עם לשכת עורכי-הדין וניסחנו זיקות שנראות לנו כלליות שהן מכסות הרבה מאוד.
דוד רותם: מה פתאום ישבתם עם לשכת עורכי-הדין?
דוד רותם: הם מנהלים כאן משא ומתן?
סיגל קוגוט: ישבנו עם כל הגורמים לרבות משרד האוצר באותה ישיבה, לרבות משרד המשפטים.
סיגל קוגוט: אין לנו בעיה לשתף פעולה עם כולם.
סיגל קוגוט: ניסינו למצוא את מירב הזיקות שאם הוועדה תחליט שהיא הולכת על שיטת הזיקות, אלה יהיו זיקות שבאמת מכילות את רוב המקריםף.
דוד רותם: זאת חלופה א'?
אורן פרסקי: חלופה ב'.
סיגל קוגוט: נקריא את שתי החלופות כדי שהוועדה תוכל להחליט.
23591: החלופה הראשונה היא הנוסח המקורי של החוק שהגיש משרד המשפטים.
23591: החלופה השנייה היא החלופה שאנחנו מציגים בשיתוף פעולה עם לשכת עורכי-הדין והיא מוסיפה תנאי זיקות מצטברים על הצורך שעל המסמכים האלה יחול הדין הזר.
23591: כאן ניסינו למצוא את הזיקות שיאפשרו זאת.
דוד רותם: אני מוכרח לומר לכם עם כל הכבוד שכל הזיקות האלה מיותרות והן גם לא נכונות.
סיגל קוגוט: למה הן לא נכונות?
דוד רותם: כי אני לא תושב זר, אני לא אזרח ולא תושב של מדינה זרה ולא התאגדתי מחוץ לישראל ואני רוצה לעשות עסקה.
סיגל קוגוט: יש את זה.
סיגל קוגוט: זה חליפי.
סיגל קוגוט: זה לא מצטבר.
23591: כל אחד מהם הוא חלופה שלמה.
אורן פרסקי: מספיק אחד מהם.
אורן פרסקי: כל אחד מהם מספיק.
סיגל קוגוט: בחלופה השנייה מדובר במסמכים שנדרשים לצורך הליכים, בקשות, פעולה משפטית או עסקית המתבצעת בפני רשויות זרות כולה או חלקה.
סיגל קוגוט: זה עסקה במדינה אחרת או הנפקה במדינה אחרת או תביעה במדינה אחרת או צבא במדינה אחרת.
23591: כל מה שיש לו איזושהי זיקה קבועה וממשית לחוץ לארץ, יכנס כאן.
23591: כל פעולה משפטית.
דוד רותם: עצם העובדה שצריך כאן דין זר, זאת זיקה לחוץ לארץ.
דוד רותם: אתם מנסים להכריח אותי?
דוד רותם: עם כל הכבוד, אני סומך מאוד על עורכי-הדין הישראלים, אני פשוט מכיר אותם כל כך הרבה שנים שתאמינו לי, אני סומך עליהם.
דוד רותם: אבל יש לי בעיה שאני צריך דין זר, אני אזרח ישראלי, תושב ישראל, העסקה כולה בישראל, אני רוצה רק לדעת את הדין הזר.
דוד רותם: אז אני אבוא לעורך-דין ישראלי שייתן לי את הדין הזר?
דוד רותם: מאיפה הוא יודע אותו?
אורן פרסקי: תוכל ללכת לעורך-הדין הזר בכל מקרה.
דוד רותם: אני רוצה גם שעורך-דין זר יערוך לי את המסמכים ושינהל בשבילי את המשא ומתן כי אני חושב שהוא יותר טוב מכם.
דוד רותם: למה אני צריך את הזיקה הזאת?
דוד רותם: הזיקות האלה לא נותנות לי שום דבר.
אורן פרסקי: הזיקות הן מה שמצדיק את הפעולה של מתן ייעוץ.
דוד רותם: עצם העובדה שמדובר בדין זר, זאת הזיקה.
אורן פרסקי: אדוני היושב-ראש אומר שמדובר בדין הזר, על זה בדיוק אנחנו אומרים.
אורן פרסקי: כאשר מדובר בדין הזר, הדלת פתוחה לעורך-הדין.
דוד רותם: אז תלכו לחלופה א'.
אורן פרסקי: לא, מכיוון ששני צדדים ישראלים יכולים להחליט ביניהם לכתוב סעיף אחד, שיחול הדין הצרפתי והם לא באים מצרפת.
אורן פרסקי: אנחנו מבקשים איזשהו קשר.
דוד רותם: אני עכשיו עוסק בהגנת המשפט הישראלי?
דוד רותם: אותי לימד פרופסור טבסקי בשנה א' משפטים שיש חופש החוזים.
אורן פרסקי: נכון, הם יכולים גם לעשות את זה.
דוד רותם: אני רוצה לעשות את החוזה לפי המשפט התימני.
דוד רותם: אתה תגיד לי לא?
אורן פרסקי: אני אומר לך כן, אבל אז עורך-דין ישראלי יטפל.
דוד רותם: אבל הוא לא יודע את המשפט התימני.
דוד רותם: אם אני אבוא אליך יחד עם חבר הכנסת פינס, אנחנו עומדים לעשות חוזה שאנחנו מקימים יחד מפלגה לקראת הבחירות לכנסת הבאה.
יריב לוין: מאחז.
דוד רותם: מאחז אני לא רוצה לפי הדין התימני.
דוד רותם: אני לא צריך חוזים במאחזים.
דוד רותם: מאחזים אני יודע להקים ואני לא צריך אף אחד שיעזור לי.
דוד רותם: אני לא צריך את העזרה של אף עורך-דין, לא זר ולא ישראלי.
דוד רותם: אנחנו הולכים להקים מפלגה ואנחנו רוצים שיחול עלינו ביחסים בינינו הדין התימני.
דוד רותם: למה אני צריך לבוא אליך?
אורן פרסקי: אם יש לך איזושהי זיקה לתימן, תלך לעורך-דין זר, אם לא, שיטת המשפט שחלה במדינת ישראל היא המשפט הישראלי.
אורן פרסקי: אתה רוצה למכור את הדירה שלך לשכן שלך ולקבוע שזה יהיה משפט של הודו, אתה תעשה את זה אצל עורך-דין ישראלי.
אורן פרסקי: אם השכן שלך הוא הודי, בבקשה.
אורן פרסקי: אם הדירה בהודו, בבקשה.
אורן פרסקי: כל דבר, רק לא זיקה מלאכותית.
דוד רותם: אני רוצה לקנות מחבר הכנסת פינס את העניבה שהוא לבש אתמול כי היא יפהפייה.
דוד רותם: אני רוצה לעשות אתו חוזה שעל זה יחול הדין ההודי.
דוד רותם: אין לך עם זה בעיה בתנאי שאני אעשה את החוזה אצלך.
דוד רותם: למה כאשר אני בא אליך לעשות את החוזה, אתה לא פטריוט ואתה אומר שאין בעיה, אם אתה רוצה לעשות לפי הדין התימני, אתה תעשה לי אבל עורך-הדין הזר לא.
דוד רותם: הפטריוטיות שלך מתבטאת במי עורך-הדין לא במשפט.
אורן פרסקי: על זה החוק הזה.
דוד רותם: החוק הזה הוא לא חוק של פטריוטים.
אורן פרסקי: רוצים לפתוח דלת לעורכי-דין זרים, בסדר גמור, אבל איפה שיש צורך לגיטימי, כן.
דוד רותם: החוק הזה איננו חוק של פטריוטים.
דוד רותם: אתה מעלה לי כל הזמן את הפטריוטיזם.
אורן פרסקי: אני מעלה לך גם דברים אחרים.
דוד רותם: בסעיף הזה אתה מביא לי את הפטריוטיזם.
אורן פרסקי: זה יביא כרסום במשפט הישראלי.
דוד רותם: אבל אצלך אני יכול לעשות את זה.
אורן פרסקי: בוא נדבר לא על העניבה אלא על ההיי-טק.
אורן פרסקי: יש חברות בהיי-טק, שתי חברות ישראליות, הן עושות את כל החוזים שלהן באנגלית והן אומרות שילכו לפירמה זרה ונעשה את זה לפי דין ניו-יורק.
אורן פרסקי: יצא שענפים שלמים זולגים לך החוצה מהמשפט הישראלי ללא סיבה אמיתית.
דוד רותם: כיוון שהם יודעים שאתה יודע לכתוב ולדבר אנגלית מצוינת, הם באים אליך ומבקשים ממך לעשות את אותו חוזה על פי הדין בניו-יורק.
דוד רותם: אין לך עם זה בעיה.
אופיר פינס-פז: הוא רוצה לשמור על עצמו.
אופיר פינס-פז: הוא שומר על הפירמה שלו שהמחלקה של המשפט הבינלאומי לא תיפגע, תישאר אתו ולא תעבור למקום אחר.
דוד רותם: עם זה אין לי בעיה.
אורן פרסקי: אני שומר על שיטת המשפט הישראלי.
אורן פרסקי: אני שומר על החוק הישראלי שהוא צריך לחול במדינת ישראל.
יריב לוין: ברירת המחדל שלו היא לומר להם תעשו בדין הישראלי.
אופיר פינס-פז: עורך-דין זר שמקבל כאן רשיון, יוכל להעסיק עובד ישראלי?
סיגל קוגוט: עוד לא הגענו אליה.
דוד רותם: הלשכה התנגדה לזה.
אופיר פינס-פז: הוא רוצה לעבוד עכשיו בפירמה אמריקאית שעובדת בארץ.
אופיר פינס-פז: לא תתנו לו עבודה?
אורן פרסקי: עוד לא הגענו לזה.
דוד רותם: מה לא הגענו?
דוד רותם: אתם התנגדתם לזה אתמול.
דוד רותם: אני צעקתי על זה ואתם אמרתם שזה בסדר.
דוד רותם: אני התנגדתי ואתם רציתם את זה.
דוד רותם: הוא לא יוכל להיות שכיר, עורך-דין ישראלי לא יהיה שכיר בפירמה זרה.
אורן פרסקי: יש עכשיו רעיון לפתור בהסכמה בעיה גדולה יותר.
ריצ'רד רוברטס: אני לא חושב שזה תפקיד החוק לעודד שימוש בחוק זר.
ריצ'רד רוברטס: כאשר אתה וחבר הכנסת פינס תבואו לעורך-דין פרסקי לעשות חוזה על העניבה ותבקשו את החוק התימני, הוא ישכנע אתכם שעדיף לכם החוק הישראלי.
דוד רותם: אתה לא מכיר את חבר הכנסת פינס.
דוד רותם: אי אפשר לשכנע אותו.
ריצ'רד רוברטס: אני דווקא מכיר אותו.
אופיר פינס-פז: תתפלא, הוא מכיר אותי טוב.
ריצ'רד רוברטס: אם יהיו עורכי-דין זרים שיפעלו בישראל, הנטייה שלהם תהיה תמיד לפעול לפי הדין הזר וכך יעודדו במדינת ישראל שימוש בדין זר.