GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד רותם: יורד.
אורן פרסקי: מה זה העניין של ההשכלה וההכשרה?
סיגל קוגוט: שמנו את זה בסעיף ההוא.
אורן פרסקי: אבל זה לא כתוב אותו הדבר.
23591: זה כתוב בדיוק אותו הדבר.
23591: זה אותו ניסוח.
סיגל קוגוט: גרסה א'.
23591: זה בדיוק אותו ניסוח.
23591: סעיף קטן (ג), זה סעיף שאנחנו הצענו להוסיף אותו.
23591: (ג) לעניין סמכויותיה לפי סעיף זה, רשאית הלשכה לדרוש מהמבקש פרטים ואישורים אודות העניינים הבאים: (1) עבירות פליליות או עבירות משמעתיות שהורשע בהן מחוץ לישראל.
23591: (2) הליכים פליליים או הליכים משמעתיים המתקיימים נגדו מחוץ לישראל.
23591: (3) פרטים על השכלתו והכשרתו המקצועית של המבקש.
23591: אני רוצה להעיר שסעיף דומה מצאנו בכל המדינות שנבדקו על ידי מרכז המחקר והמידע של הכנסת, סעיף שמסמיך את הלשכה.
אורן פרסקי: הסעיף בסדר.
23591: סעיף קטן (ד) הוא תוספת גם בעקבות הערה של לשכת עורכי-הדין וגם בעקבות דגמים דומים שנתגלו במדינות אחרות, שוב, לפי המסמך של מרכז המחקר והמידע של הכנסת.
23591: (ד) מדי שלוש שנים מיום רישומו במרשם, יציג עורך-הדין הזר בפני הלשכה פרטים ואישורים, להנחת דעתה, כי בידו רשיון תקף לעסוק בעריכת דין מחוץ לישראל, וכי לא עבר כל עבירה פלילית או עבירה משמעתית מחוץ לישראל, במהלך שלוש השנים האמורות.
23591: לא הציג עורך-הדין הזר פרטים ואישורים כאמור עד תום שישה חודשים מיום שחלפו שלוש שנים כאמור, רשאית הלשכה למחקו מהמרשם.
23591: בבסיס הסעיף הזה עומדים כמה רעיונות.
23591: הרעיון הבסיסי הוא שמכיוון שאנחנו רוצים לאפשר פיקוח יעיל יותר על עורכי-הדין הזרים, אנחנו רוצים שזה לא יהיה רשיון שהוא נרשם פעם אחת לתמיד אלא בעצם לעקוב אחריו ולפקח אחריו בצורה יותר יעילה, ולכן לדרוש ממנו כל שלוש שנים מחדש את כל האישורים שהוא צריך להביא.
23591: כדי לא ליצור מצב – וזה בעקבות ההערה של משרד האוצר – שאחרי שלוש שנים הוא נמחק באופן אוטומטי מהמרשם אלא לתת לו מרווח של זמן, קבענו כאן איזשהו מרווח של שישה חודשים שבמהלכם הוא יכול – כמובן שהוא יכול גם לפני כן – להביא ללשכה את כל האישורים הנדרשים ואם לא, אחרי שלוש שנים ועוד פרק הזמן של אותם שישה חודשים, אז הלשכה, יש לה שיקול דעת למחוק אותו מהמרשם במידה שהוא לא הביא לה את האישורים הנדרשים.
אורן פרסקי: בסדר גמור.
אורן פרסקי: זה גם נותן לנו אפשרות, אם יש איזו סיבה מוצדקת שלמישהו לקח שבעה חודשים, לקבל אותו.
23591: 98ו.
23591: מחיקה והתליה של רישום במרשם.
23591: (א) הלשכה תמחק מהמרשם את רישומו של עורך-דין זר, אם מתקיים לגביו אחד מאלה: (1) רשיונו לעסוק בעריכת דין מחוץ לישראל בוטל.
23591: (2) הוא ביקש למחוק את רישומו מהמרשם.
23591: (3) הוא התקבל כחבר הלשכה לפי הוראות סעיף 42.
23591: (4) הוא הוכרז פושט רגל.
23591: עד כאן יש הקבלה מלאה לעילות שנמצאות בחוק לגבי עורך-דין ישראלי, לאפשרות להוציא אותו מהלשכה.
23591: (5) בית דין משמעתי הטיל עליו עונש של מחיקת רישומו מהמרשם, בהתאם להוראות סעיף 98ב(ב)(4).
23591: זאת הסמכות של בית הדין המשמעתי למחוק אותו אם הוא עבר עבירה משמעתית שחלה עליו בהתאם לדין המשמעתי הישראלי.
23591: (6) בית דין משמעתי החליט כי יש למחוק את רישומו מהמרשם, בשל אחד מאלה, והורה ללשכה לעשות כן: (א) הוא הורשע, מחוץ לישראל, בעבירת משמעת שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי להיות רשום במרשם, שבית דין משמעתי אינו מוסמך לדון בה בהתאם להוראות סעיף 98ב(ב)(2), ורשיונו לא בוטל בשל ההרשעה כאמור.
23591: הסעיף הזה מאפשר לבית הדין המשמעתי למחוק אותו מהמרשם גם בגין פעולות שבישראל לא נחשבות כעבירות משמעת אבל הן כן נחשבות בחוץ לארץ כעבירות משמעת.
23591: התוספת שלנו רק התייחסה להגדרה של סוג העבירות בגינן שנעברות בחוץ לארץ ובגינן ניתן יהיה למחוק אותו.
23591: (ב) נתגלו עובדות אחרות, בין על פי פסק דין ובין בדרך אחרת, שאינן מהוות עבירת משמעת שבית דין מוסמך לדון בה בהתאם להוראות סעיף 98ב(ב)(2), שבשלהן אין הוא ראוי להיות רשום במרשם.
23591: (7) בית דין משמעתי החליט כי הוכח בפניו שהרישום הושג במרמה.
23591: זה בעצם מקביל למה שיש כיום.
אורן פרסקי: סעיף 47 לחוק הלשכה.
דוד רותם: אני אמשיך לקרוא.
דוד רותם: (ב) הלשכה תתלה את רישומו של עורך-דין זר במרשם, אם התקיים לגביו אחד מהתנאים המפורטים בפסקאות שלהלן, למשך התקופה כמפורט בהן: (1) רשיונו לעסוק בעריכת דין מחוץ לישראל הותלה או שהוא הושעה מעיסוקו בעריכת דין מחוץ לישראל – למשך תקופת ההתליה או ההשעיה, לפי העניין.
דוד רותם: (2) התקיימה לגביו נסיבה מהנסיבות המפורטות בפסקה (1) של סעיף 49 – למשך התקופות המפורטות באותה פסקה, לפי העניין.
דוד רותם: (3) בית דין משמעתי הטיל עליו עונש של התליית רישומו במרשם בהתאם להוראות סעיף 98ב(ב)(4).
דוד רותם: (ג) עורך-דין זר שהוגש נגדו כתב אישום או קובלנה משמעתית מחוץ לישראל, רשאי בית דין משמעתי מחוזי, על פי בקשת קובל, ואם מצא שבנסיבות העניין העבירה המיוחסת לעורך-הדין הזר היא עבירה שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי להיות רשום במרשם, להתלות את רישומו במרשם עד לסיום ההליכים הפליליים או ההליכים המשמעתיים נגדו, לפי העניין.
23591: אני אסביר את ההבדלים.
23591: הסעיף הזה הוא בעצם סעיף אמור להקביל לסעיף 78ג לחוק הלשכה שמאפשר השעיה זמנית של עורך-דין.
23591: באופן דומה רוצים לאפשר השעיה זמנית או התליה זמנית של הרישום של עורך-דין זר מהמרשם.
23591: השינויים שנעשו באו להתאים את הסעיף הזה למודל שקיים בסעיף 78ג לגבי עורך-דין רגיל.
23591: דבר ראשון, שמי שיוכל לעשות את זה, הסמכות תהיה לא ללשכה אלא לבית הדין המשמעתי, כמו שזה בסעיף 78ג.
23591: זה שינוי אחד.
23591: השינוי השני המהותי הוא לגבי טיב העבירות בגינן ניתן להשעות אותו השעיה זמנית.
23591: בניסוח שהוצע על ידי משרד המשפטים למעשה אין שום אפיון של העבירות שמיוחסות לו בכתב האישום בגינן ניתן להשעות אותו זמנית ולכן מוצע לרשום כאן את הנוסחה של עבירה מפאת מהותה וכולי, שהיא בעצם מקבילה למה שאמור בסעיף 78ג של עבירה שיש עמה קלון.
23591: זאת התאמה של הסעיף הזה לסעיף.
סיגל קוגוט: כי ההתליה צריכה להיות קשורה לעונש הסופי.
סיגל קוגוט: אם אתה מתלה, בסוף אתה גם יכול להוציא.
דוד רותם: 98ז.
דוד רותם: הודעה ללשכה על קיומן של עילות למחיקה או להתליה של רישום במרשם.
סימן ד': רבותיי, לשכת עורכי-הדין מתנגדת באופן נחרץ לסעיף הזה ולפרק הזה.
סימן ד': עכשיו אנחנו יכולים להתחיל לעבוד.
סימן ד': 98ח.
סימן ד': שלוחה בישראל של משרד עורך-דין זר (א) על אף ההוראות לפי חוק זה, משרד עורכי-דין זר רשאי לקיים שלוחה בישראל, ובלבד שמתקיימים לגבי השלוחה כל אלה:
סימן ד': (2) לא מועסק בה, בלי היתר מאת הלשכה, עורך-דין שחברותו בלשכה הושעתה – בתקופת ההשעיה, או עורך-דין זר שרישומו במרשם הותלה – בתקופת ההתליה, וכן לא מועסק בה, בלי היתר מאת הלשכה, אדם שהוצא מן הלשכה או שרישומו נמחק מהמרשם.
סימן ד': אני מבין שלשכת עורכי-הדין מתנגדת לכל הפרק הזה.
סימן ד': השאלה אם לסעיפים האלה באופן ספציפי יש איזה שהן הערות.
אורן פרסקי: אין לנו הערות ספציפיות לסעיפים.
דוד רותם: אתם סבורים שכל הפרק צריך לרדת.
אורן פרסקי: ביקשנו הצעה איך לנסח את הפרק.
דוד רותם: בנושא הזה יש לכם תמיכה מקיר אל קיר של חבר הכנסת פלסנר והוא מסכים אתכם לאורך כל הדרך.
יוחנן פלסנר: נכון אדוני.
אורן פרסקי: אני מקווה שלא רק שלו, אלא גם של אחרים.
עידו גונן: אני רוצה להביע איזושהי עמדה בקשר לסעיף הזה.
עידו גונן: אני שותף במשרד גולדפרב שהוא אחד המשרדים הגדולים וכמו שאמרתם נכון, השחקנים במגרש הזה יהיו השחקנים הגדולים הזרים והישראלים, ואני רוצה להתייחס להערה שאמר קודם היושב-ראש.
עידו גונן: אני חושב שיקרה אחד משני הדברים אם אחריותם של המשרדים הזרים לא תוגבל.
דוד רותם: אל תדאגו.
דוד רותם: תאמינו לי, כל מה שאנחנו מדברים כאן, לא יבוא להצבעה עד שלא תיפתר בעיית הביטוח וההגבלה.
עידו גונן: אני רוצה לומר ניואנס קטן בהקשר הזה שרלוונטי לסעיף הזה ואני חושב שאם האחריות לא תוגבל, אין לי שום בעיה עם זה כעורך-דין ישראלי אבל זה פשוט לא יקרה כי הם לא יגיעו לכאן.
עידו גונן: לעומת זאת, אני אתייחס למה שאמר היושב-ראש בתחילת הדיון.
דוד רותם: לא, זה אם האחריות תוגבל הם לא יגיעו.
עידו גונן: הפוך.
עידו גונן: אם היא לא תוגבל הם לא יגיעו כי הם לא יעבדו באחריות לא מוגבלת.
עידו גונן: לעומת זאת, אני מתייחס למה שאמר היושב-ראש בתחילת הדיון שצריכים לתת לעורכי-הדין הישראלים במה שווה להתחרות.
עידו גונן: אם רוצים לפתוח לתחרות, אין התנגדות, אבל לא ראוי שהכללים בנושא הזה יהיו שונים.
עידו גונן: אני לפחות סבור שאפשר לאפשר לכולם לעבוד עם אחריות מוגבלת וביטוח וערבות וכולי, ואני לא נכנס להסדרים.
דוד רותם: כיוון שלשכת עורכי-הדין כבר מכינה חוק לגבי ביטוח חובה, הוא יגיע עוד מעט לשולחן הזה, אנחנו שם נעשה את כל התיקונים ונאפשר גם לעורכי-דין ישראלים לעבוד בחברה בעירבון מוגבל ולא בחברה בלתי מוגבלת.
דוד רותם: אנחנו נפתור את זה גם כלפי עורכי-הדין הישראלים.
23591: ההצעה למחוק את סעיף 98ט היא מאותה סיבה שהצענו למחוק את סעיף 98ג, מה שלא התקבל על דעת הוועדה.
23591: מהותית זה נכון אלא שזה פשוט מתאים לכללי אתיקה ולא לחוק.
סיגל קוגוט: נקרא את זה כי אנחנו משאירים את זה כמו שהשארנו את 98ג.
דוד רותם: 98ט.
דוד רותם: שמה של שלוחה בישראל של משרד עורכי-דין זר שמה של שלוחה בישראל של משרד עורכי-דין זר יכול שיהיה כשמו של משרד עורכי-הדין הזר ובלבד שבכל מקום שבו מצוין שמה של השלוחה יצוין כי היא מהווה שלוחה של משרד עורכי-דין זר וכן שמה של המדינה שבה נמצא מרכז פעילותו.
דוד רותם: 98י עיסוק של עורך-דין או של עורך-דין זר כחבר, כשותף או כשכיר בשלוחה בישראל של משרד עורכי-דין זר (א) על אף הוראות סעיפים 58 ו-59א, רשאי עורך-דין או עורך-דין זר לעסוק במקצועו כשותף או כחבר, בשלוחה בישראל של משרד עורכי-דין זר.
דוד רותם: ואולם עורך-דין לא יהיה שותף או חבר בשלוחה בישראל של משרד עורכי-דין זר, אם המשרד משתף בהכנסותיו את מי שאינו עורך-דין או שאינו בעל רשיון לעסוק בעריכת דין חוץ לישראל, ואם המשרד הוא תאגיד – גם אם יש לו הגבלה על אחריות החברים בו.
23591: אני אסביר את הסעיפים.
דוד רותם: לפני שאתה מסביר, אני רוצה שאו משרד האוצר או משרד המשפטים יסבירו לי את הסעיף הזה, את ההגיון הכלכלי בסעיף הזה.
דוד רותם: תסבירו לי למה אני לא יכול להיות שכיר במשרד עורך-דין זר כאשר אתם מאפשרים לו לא להיות עם אחריות מוגבלת.
דוד רותם: מה שאתה אומר בעצם זה שיקימו כאן שלוחה שהיא לא יכולה להעסיק עורכי-דין ישראלים.
יובל וולמן: אם היא לא עומדת בסטנדרטים עליהם דיברנו.
דוד רותם: אתה נותן להם את האפשרות להקים שלוחה, להיות חברה מוגבלת בערבות, לשתף אנשים שאינם עורכי-דין, אבל אתה אומר לעורך-הדין הישראלי שזה רק מותר להם ואתה לא תהיה שכיר שם אפילו.
דוד רותם: איפה ההגיון בזה?
יובל וולמן: זה דווקא משהו שחשבנו שהוא איזון שהיועצים המשפטיים שלך לפחות מאוד שמחו עליו.
דוד רותם: לא, אני חושב שאם היועצים המשפטיים שמחו עליו, כדאי שתבין דבר אחד, בניגוד לשרי הממשלה ולממשלת ישראל, אני לא מחויב בחוות דעת היועצים המשפטיים.
23591: ההערה שלי כאן היא כפולה.
23591: שני הסעיפים האלה יוצרים בעצם שני סוגים של הבחנות.
23591: הבחנה ראשונה היא בין שותף וחבר מצד אחד לבין שכיר מצד שני, וההבחנה השנייה היא בין עורכי-דין ישראלים לבין השלוחה של המשרד הזר.
23591: למעשה סעיפים 58 ו-59ג, והסעיפים שלנו כאן, מתייחסים לשלושה סוגים של הגבלות.
23591: הגבלה ראשונה היא האפשרות לשתף בהכנסה את מי שהוא לא עורך-דין או עורך-דין זר, ושתי ההגבלות האחרות הן הגבלה שכבר דיברנו עליה הרבה על אחריות בעל המניות, והגבלה על הרכב החברים שיש בחברת עורכי-הדין.
23591: סעיפים 98ט(א) ו-(ב) יוצרים איזושהי הבחנה שלמרות ששאלתי גם את משרד המשפטים וגם את משרד האוצר, אני לא הצלחתי להבין את פשר ואת ההגיון שעומד מאחורי ההבחנה שבין שותף וחבר מצד אחד לבין שכיר מצד אחר.
23591: אם מעונינים שעורך-דין ישראלי לא יוכל לעקוף את סעיפים 58 ו-59א על ידי הצטרפות כשכיר או כשותף או כחבר למשרד זר, תאסרו עליו בכל הרמות.
23591: למה יש תנאים מסוימים שרק לגבי שותף?
אורן פרסקי: זה הכלל לגבי ישראלים.
אורן פרסקי: הם רוצים שלא יהיה מצב שאפשר לעקוף את האיסורים שחלים באמצעות הזרים.
אורן פרסקי: בעיניי זה הגיוני.
דוד רותם: בעיניך זה הגיוני?
דוד רותם: אני חושב שאתה היית צריך להתנגד לזה בכל תוקף.
דוד רותם: אתה מתנגד לכל, זה בסדר, אבל עכשיו צא מתוך הנחה שההתנגדות שלך נניח, חס ושלום, עשויה לא להתקבל.
דוד רותם: תאר לך שחס ושלום ההתנגדות של הלשכה לא תתקבל.
דוד רותם: אתה בעצם מונע מעורכי-דין ישראלים לעבוד בחברות האלה כשכירים.
אורן פרסקי: שהחברות האלה יהיו מותאמות למה שמחייב לגבי כל עורך-דין ישראלי.
יובל וולמן: הם יעסקו גם בדין הישראלי.
עמי ברקוביץ: אנחנו מדברים רק בהיבט של הדין הישראלי ולא של הדין הזר.
דוד רותם: גם בדין הזר אני לא אוכל לעבוד שם.
דוד רותם: אני לא רשאי לעסוק במקצועו כשכיר.
עמי ברקוביץ: מתוך הנחה שעורך-דין ישראלי, השירות שהוא נותן הוא בדין הישראלי.
דוד רותם: אני סיימתי משפטים בארץ, התקבלתי בלשכת עורכי-הדין ויש לי רשיון ישראלי.
דוד רותם: נסעתי לכמה שנים לארצות הברית והתמחיתי בשוק ההון באחד ממשרדי עורכי-הדין הגדולים בארצות הברית שעוסקים במסחר בינלאומי.
דוד רותם: המשרד ההוא פתח שלוחה בישראל ושלח לכאן עורך-דין זר.
דוד רותם: הם רוצים עכשיו שאני אעבוד במשרד הזה בדין הזר, אבל אני לא יכול כי אז אני עובר עבירה אתית.
עמי ברקוביץ: יצטרך לעשות מהלך של רישום במרשם כעורך-דין זר ולא כעורך-דין ישראלי.
דוד רותם: לא, כי אני אעבור עבירה אתית משום שאני עורך-דין ישראלי וכתוב כאן שאסור לי לעבוד שם.
עמי ברקוביץ: אבל אתה תפסיק להיות עורך-דין ישראלי כמשמעותו.
דוד רותם: מעולם לא.
ג'רמי בנימין: גם עורך-דין זר לא יכול.
ג'רמי בנימין: או עורך-דין או עורך-דין זר.
אורן פרסקי: זה ברישא.
אורן פרסקי: בסיפא נאמר שאולם עורך-דין לא יעסוק.
עמי ברקוביץ: ככל שמדובר בעורך-דין ישראלי, זה מתייחס לדין הישראלי.
עמי ברקוביץ: הכוונה הייתה בהקשר הזה שהשירות בדין ישראל שיינתן על ידי השלוחה, יינתן בתנאים.
אורן פרסקי: לפי הכללים שלנו.
עמי ברקוביץ: ולכן אם לא חלים התנאים, אנחנו מונעים.
עמי ברקוביץ: אנחנו מאפשרים את זה באותו פלח מצומצם של דין זר.
עמי ברקוביץ: זאת כוונת הסעיפים.
עמי ברקוביץ: יכול להיות שיש פגמים שצריך לתקן אותם, אבל זאת הכוונה.
דוד רותם: אתם מבינים את המשמעות?
דוד רותם: עורך-דין ישראלי הולך עם כללי אתיקה בכיס לאן שהוא הולך.
עמי ברקוביץ: אתה תוכל רק אם תפסיק להיות עורך-דין ישראלי.
דוד רותם: זאת אומרת, אני אצטרך להחזיר את הרשיון.
דוד רותם: לא מספיק שאני ארשם כעורך-דין זר, אלא אני אפילו לא אוכל להתלות אותו כי בתקופת ההתליה חלים עליך כללי האתיקה.
דוד רותם: זאת אומרת, אני אצטרך לוותר על הרשיון הישראלי שלי כדי לעבוד שם.
דוד רותם: זאת עמדת הלשכה?
דוד רותם: זה מקובל עליכם?
אורן פרסקי: אם כבר עושים את זה, אז צריך זה לא יפלה לרעה את הישראלים ושהמגבלות שחלות, אכן יחולו.
23591: יש כאן שתי הבחנות.
23591: הבחנה ראשונה היא בין שכיר לבין שותף וחבר, שכאן אני עדיין לא קיבלתי איזושהי תשובה להבחנה הזאת.
23591: ההבחנה השנייה שכבר דיברנו עליה בעבר במסגרת ההגדרה של משרד עורכי-דין זר, היא בין עורכי-דין ישראלים לעורכי-דין זרים כי ההסדר הזה שמוצע כאן בעצם יוצר אפליה בין עורכי-הדין הישראלים לעורכי-הדין הזרים.
23591: כי עורך-הדין הישראלי לפי הסעיפים האלה לא יהיה רשאי לעסוק במשרד הזה בדין הישראלי אם המשרד לא עומד בכפוף למגבלות האלה, אבל משרד עורכי-הדין הזר יהיה רשאי להמשיך לפעול בדין הזר כשאין עליו את המגבלות האלה.
23591: הטענה שלי על האפליה היא לא שתתיר לעורכי-דין ישראלים אלא שתאסור על עורכי-הדין הזרים כי בעצם אתה מאפשר לעורכי-הדין הזרים לפעול בתנאים שעורכי-הדין הישראלים לא יכולים לפעול בהם.
אורן פרסקי: אבל החוק שלהם מאפשר להם.
אורן פרסקי: זאת לא אפליה.
אורן פרסקי: אלה חוקים שונים וזאת עובדה.
23591: זה שהחוק במדינה זרה מאפשר משהו מסוים, זה לא אומר שמדינת ישראל, כאשר אנחנו רוצים להתיר להם לפעול כאן, אנחנו חייבים לפעול לפי מה שהדין הזר קובע.
אורן פרסקי: הברירה היא לומר שאם הם לא עומדים בקריטריונים, שלא יפעלו בכלל אבל עד כדי כך הם לא הלכו.
23591: זאת הייתה הערה שאני הערתי.
אורן פרסקי: אנחנו מתנגדים לכל ההסדר.
עמי ברקוביץ: לגבי השאלה הקודמת, אמרתי לך מה שאני הבנתי מדפנה לגבי ההבדל.
עמי ברקוביץ: משכיר אנחנו מצפים פחות לברר.
23591: אתה לא מצפה ממנו לדעת לאיפה ההכנסות הולכות.
23591: ההבדל הזה נשמע לא סביר.
עמי ברקוביץ: זאת התכלית שעמדה בבסיס ההצעה.
עמי ברקוביץ: זאת ההבחנה שעמדה בבסיס ההצעה על פי מיטב הבירורים שהצלחנו לעשות.
23591: אני רק רוצה להזכיר שהסעיפים האלה קשורים בקשר הדוק להגדרה שכבר כמה פעמים התעסקנו בה בהגדרה של משרד עורכי-דין זר ובשאלה האם כן או לא להכניס שם את הסעיף של הגבלת אחריות.
23591: אם מכניסים שם את הסעיף של הגבלת אחריות, שזה חלק מהתנאים של משרד עורכי-דין זר, הסעיף הזה גם משתנה.
23591: זה לצורך הקוהרנטיות וההסבר.
עמי ברקוביץ: ההסדר שמוצע כאן נותן בין היתר ביטוי להתמודדות עם הנושא של הגבלת אחריות והרצון שלפחות באותו פלח שוק, באותו מוצר שמדובר עליו בדין הישראלי, תהיה תחרות שווה ותנאים שווים.
23591: כן, אבל זה לא פותר את התחרות לגבי עורך-דין זר.
עמי ברקוביץ: אין כאן תחרות בעצם.
עמי ברקוביץ: אתה מקשה על עורכי-הדין לפעול.
עמי ברקוביץ: בגדול יש כאן, אבל ברמה המצומצמת יותר לפחות אין כאן אפליה, לדעתי.
אורן פרסקי: עמדתנו, כפי שאמרתי, במידה שהעמדה הגדולה שלנו נגד הפרק הזה איננה מתקבלת, אנחנו בעד הסעיף הזה
23591: (ג) עורך-דין או עורך-דין זר לא יעסוק במקצועו כחבר, כשותף.
23591: או כשכיר, בשלוחה בישראל של משרד עורכי-דין זר שהלשכה הורתה לה להפסיק את פעילותה בישראל לפי סעיף 98יא.
23591: יצטרכו לתקן כאן כך שלא הלשכה אלא בית דין משמעתי.
23591: סעיף 98יא מאפשר כיום, לפי נוסח שהציע משרד המשפטים, ללשכה להוציא הוראה לשלוחה כזאת שלא עומדת בכללים שחלים עליה לפי החוק, להפסיק את הפעילות לה.
אורן פרסקי: זה סביר.
אורן פרסקי: שנצטוותה להפסיק את פעילותה.
23591: (ד) עורך-דין או עורך-דין זר לא יעסוק במקצועו כחבר במשרד עורכי-דין זר אם הוא חבר בחברת עורכי-דין, לא יהיה עורך-דין או עורך-דין זר חבר ביותר ממשרד עורכי-דין זר אחד.
23591: זה למעשה מקביל להוראה שקיימת כיום לגבי עורך-דין ישראלי.
23591: לסעיף 98יא.
23591: לפני שאני אקרא אותו, אני רק אסביר את השוני ממה שמשרד המשפטים הציע לעומת מה שאנחנו הצענו.
23591: הרעיון שעומד כאן בבסיס הסעיף הזה הוא שבניגוד לעורכי-דין בודדים שכלפיהם ניתן להפעיל סנקציות משמעתיות לפי הדין המשמעתי, כלפי משרדים, שלוחות של משרדים, אין למעשה כלים יעילים לפעול.
23591: סעיף 98יא מציע להקנות ללשכה איזשהו כלי שיאפשר לה לסגור משרדים במידה שהם לא עומדים בכללים הנדרשים או שהם לא מונעים מעורכי-הדין שעובדים אצלם לעמוד בכללים.
23591: תפיסת היסוד שלנו הייתה שסמכות כזאת להורות על סגירת משרדים ראוי שתהיה בידי גוף עצמאי יותר שהוא בית הדין המשמעתי ולא הלשכה.
23591: לנוכח המשמעות שיש להוראה כזאת וההשלכות שעשויות להיות לה ושיקול הדעת שנדרש בשביל להחליט על דבר כזה, מצאנו לנכון שהסמכות הזאת תהיה בידי בית דין משמעתי ולא בידי הלשכה וזה בהתחשב בתיקון 32 לחוק הלשכה שיצר מערכת חדשה של הרכב של בתי הדינים המשמעתיים וכולי.
23591: בעצם זה השוני המרכזי בין שתי ההצעות.
23591: כשהבאנו את זה לניסוח ולהבניה, התעורר הצורך גם ליצור איזשהו סדר דין כי בעצם כיום אין שום פרוצדורה, אין שום סדר דין שיאפשר לבית דין משמעתי להורות הוראה כזאת.
23591: לכן נעשה כאן ניסיון ליצור איזשהו הליך מסוים שההשלמות שלו יבואו בכללים שהלשכה תוסמך להתקין אותם, ליצור איזשהו הליך שיאפשר לבית הדין המשמעתי להורות על סגירת משרד.
23591: אני אקרא את הנוסח שהצענו.
23591: קובל – לפי ההגדרה שלו בסעיף 63 לחוק הלשכה - רשאי להגיש קובלנה נגד משרד עורכי-דין זר המקיים שלוחה בישראל שהפר הוראה מהוראות החלות עליו לפי סימן זה, או שעורך-דין או עורך-דין זר העוסק במקצועו כשותף, כחבר או כשכיר במשרד כאמור, הפר הוראה מההוראות החלות עליו לפי חוק זה.
23591: (3) מצא בית דין משמעתי כי משרד עורכי-הדין הזר התמיד להפר את ההוראה או שלא פעל להפסיק את ההפרה, רשאי הוא להורות לו להפסיק את פעילותה של השלוחה שהוא מקיים בישראל, בתוך תקופה שיורה ולפרק זמן שלא יעלה על שלוש שנים.
23591: למעשה לקחנו את הדגם שמשרד המשפטים הציע והתאמנו אותו כך שיהיה מתאים להיעשות על ידי בית הדין המשמעתי ולא על ידי הלשכה.
גבריאל קלינג: שתי הערות.
גבריאל קלינג: היום אין ללשכה שום סמכות לגבי משרדים.
גבריאל קלינג: הלשכה פועלת נגד עורכי-דין.
גבריאל קלינג: כאן יש איזה רעיון שהמשרד הופך להיות איזה מין אישיות משפטית כי אתה לא יכול לנקוט בצעדים נגד מי שאיננו.
גבריאל קלינג: כל הרעיון הוא איננו תואם את כל הגישה של חוק לשכת עורכי-הדין.
גבריאל קלינג: מה יהיה אם כתוצאה מאותם הליכים השלוחה תתפצל וחלק מעורכי-הדין שלא הואשמו, שלא ננקטו נגדם צעדים, יפתחו שלוחה אחרת?
23591: אם מסתכלים על ההגדרה של משרד עורכי-דין זר, היא בעצם כוללת שתי חלופות - חלופה של יחיד, של אדם בודד, וחלופה של תאגיד זר.
23591: למעשה כל אחד מהם מהווה אישיות משפטית שניתן להפעיל נגדה סנקציה.
23591: לא מדובר על המבנה של המשרד אלא מדובר כאן על אישיות משפטית שאפשר להפעיל נגדה סנקציות או שהאישיות המשפטית הזאת היא אותו יחיד שהוא בעל המשרד, או שמדובר באותו תאגיד זר שגם הוא אישיות משפטית שניתן להפעיל נגדה סנקציות כאלה ואחרות.
23591: אמנם הרעיון ככלל הוא באמת רעיון חריג כי באמת הלשכה לא פועלת נגד משרדים אלא נגד עורכי-דין ככאלה.
23591: אבל דבר ראשון, הרעיון להצעה לא הגיע מאתנו אלא ממשרד המשפטים ואנחנו חושבים שהוא נכון כי באמת המצב כאן הוא בגדר מציאות חריגה.
23591: בניגוד למה שקורה בארץ, כאשר בעצם אתה רוצה לפעול נגד משרד, אתה לא יכול לפעול נגד המשרד אלא נגד כל עורך-דין שבו, כאשר מגיע משרד עורכי-דין זר מחוץ לארץ, שלפי התנאים הנדרשים בעצם יכול להיות שאותו משרד במידה שמדובר על החלופה של תאגיד, הבעלים שלו אין להם שום קשר לישראל והם אפילו לא רשומים כאן כעורכי-דין זרים, הם יכולים להיות אזרחים זרים שאפילו הם לא עורכי-דין אלא סתם אזרחים זרים, אין לך למעשה שום אפשרות לפעול.
23591: גם אם תפעל כנגד עורכי-הדין של אותו משרד, זה לא בהכרח יפסיק את ההפרות של ההוראות על ידי המשרד, על ידי הגוף שהוא השלוחה.
23591: לכן זה נכון שמדובר בהוראה חריגה, אבל היא נובעת מהמצב החריג שקיים כאן ומהרצון לאפשר ולתת בידי הלשכה כלים לאכוף את המנגנון המשמעתי שקיים.
אורן פרסקי: אני מוכן לקבל שהרעיון הוא נכון.
אורן פרסקי: אני חושב שזה נחוץ ברגע שאנחנו פותחים שלוחות ומאפשרים לגופים האלה לפעול, אז אנחנו צריכים שתהיה בקרה ויכולת לפעול.
אורן פרסקי: אני חושב שהקונספט הוא נכון.
אורן פרסקי: אני חוכך בדעתי איפה הסמכות צריכה להיות, האם באמת בלשכה כפי שהוצע קודם או שזה בבית הדין כפי שאתם מציעים.
אורן פרסקי: יש פנים לכאן ולכאן.
דוד רותם: זה לא יכול להיות בלשכה.
אורן פרסקי: ללשכה אין היום מנגנונים כדי לטפל בזה.
אורן פרסקי: זה נכון, אבל בכל הנושא הזה אין ללשכה היום מנגנונים.
אורן פרסקי: היא תצטרך ליצור מנגנונים.
דוד רותם: בית דין משמעתי יש לנו, לא חשוב באיזה הרכב, אבל יש בית דין משמעתי.
דוד רותם: יש קובל.
דוד רותם: גם לפי הנוהל הקיים וגם לפי הנוהל החדש.
אורן פרסקי: נכון אבל יש נורמות קבועות.
אורן פרסקי: זה סוג אחר.
אורן פרסקי: זה אקט שיפוטי ולא אקט מינהלי.
אורן פרסקי: אז השאלה היא מה נחוץ כאן, האם נחוצה סמכות מינהלית או סמכות שיפוטית.
דוד רותם: כיוון שאתה מדבר על הפרות ואתה מדבר על סגירת שלוחה, זה בעצם סגירת משרד עורכי-דין.
דוד רותם: אתה בעצם משעה עורך-דין.
אורן פרסקי: אתה רוצה החלטה שיפוטית.
דוד רותם: אתה צריך החלטה שיפוטית.
דוד רותם: זה לא סביר שזה יהיה אפילו לא בוועדת האתיקה.
אורן פרסקי: אני די נייטרלי בעניין הזה.
סיגל קוגוט: נשאיר את זה לבית הדין.
אורן פרסקי: אם זה בבית הדין, זה רק אומר שהלשכה לא תצטרך להקים איזה גוף או מנגנון מיוחד.
עמי ברקוביץ: מבחינת הנוסח מדובר כאן על כך שזאת בעצם קובלנה.
עמי ברקוביץ: קובלנה היא בעצם הליך משמעתי שמוגש נגד מישהו.
עמי ברקוביץ: יש מקרים בהם אנחנו אומרים, למשל בסעיף 75 אני חושב, לבקשת קובל רשאי בית הדין כך וכך.
עמי ברקוביץ: אני לא מגדיר את זה בדיוק כקובלנה אלא ברמת הנוסח השאלה אם זה לא עדיף במקום להכניס את זה לאיזשהו מנגנון של קובלנה, של בעצם קובלנה משמעתית, כאשר בעצם אין לנו קביעה כזאת.
דוד רותם: יש לנו.
דוד רותם: שלוחה או משרד עורך-דין זר יהיה צריך להיות להם לפחות עורך-דין אחד שרשום במרשם.
אורן פרסקי: זה סוג חדש של קובלנה.
עמי ברקוביץ: נכון, אבל אתה לא פועל נגדו.
עמי ברקוביץ: אתה פועל נגד המשרד.
עמי ברקוביץ: אתה בעצם פותח בהליך אדמיניסטרטיבי.
סיגל קוגוט: בסדר, אז נוכל אחר כך למצוא איזה נוסח.
אורן פרסקי: היות וזה בחוק, אין עם זה בעיה.
דוד רותם: עורך-דין ישראלי, גם כשהוא רשום ויש לו חברה, אתה מגיש את הקובלנה נגדו ואין קובלנה נגד החברה.
23591: אפשר יהיה להגיע לנוסח שיהיה דומה לסעיף 75, שהמילה קובלנה לא תהיה בו ואז יהיה פשוט הליך מסוים.
23591: (ג) הלשכה רשאית להודיע לרשות המוסמכת לפקח על עורכי-דין במדינה שבה נמצא מרכז פעילותו של משרד עורכי-דין זר המקיים שלוחה בישראל, על הוראה שניתנה לגביו לפי סעיף קטן (א).
23591: היידוע לא בהכרח חייב להיות על ידי בית הדין המשמעתי.
23591: 98יב.
23591: כללים לעניין עורכי-דין זרים המועצה הארצית ראית, באישור שר המשפטים, לקבוע, בכללים, הוראות בעניינים האלה: השינוי שנעשה כאן הוא פשוט שינוי מבני של הניסוח של הסעיף ואין כאן שינוי תוכני למעט שתי תוספות.
23591: (1) סדרי רישומם של עורכי-דין זרים במרשם.
23591: (2) דיווחים תקופתיים בדבר כשירותם לעסוק בעריכת דין מחוץ לישראל שעל עורכי-דין זרים למסור ללשכה.
23591: (3) הוראות מיוחדות לעניין אתיקה מקצועית של עורכי-דין זרים הנדרשות בשל אופי עיסוקם כעורכי-דין זרים.
23591: עד כאן למעשה זה זהה למה שהוצע על ידי משרד המשפטים ואין שינוי אלא זה רק השינוי שמובא כסעיפי משנה ולא כסעיף אחד.
23591: (4) חובות גילוי מיוחדות שיחולו על עורכי-דין זרים ומשרדי עורכי-דין זרים.
23591: (5) סדרי דין בהליך לפי סעיף 98יא.
23591: זה קשור לתיקון שדיברנו עליו לפני מספר דקות.
23591: ככל שהוועדה תחליט שהסמכות להורות למשרד להפסיק את פעילותו תהיה סמכות של בית הדין המשמעתי ולא של הלשכה, כי אז יש צורך שהלשכה תקבע סדרי דין כיצד הדבר ייעשה לפני בית הדין המשמעתי וזאת גם כן בהתאמה למה שמופיע בסעיף 109 לחוק, שם גם כן מוסמכת הלשכה לקבוע כללים באישור שר המשפטים לעניין סדרי הדין של בתי הדין המשמעתיים.
עמי ברקוביץ: הצעה אחת והיא לאחד את פסקאות (3) ו-(4) ולומר ובכלל זאת חובות גילוי מיוחדות.
אורן פרסקי: לי זה לא מפריע שיש לזה מעמד עצמאי.
עמי ברקוביץ: בסדר, אני חוזר בי.
23591: 98יג.
23591: כללים לעניין שלוחות בישראל של משרדי עורכי-דין זרים המועצה הארצית רשאית, באישור שר המשפטים, לקבוע, בכללים, הוראות מיוחדות לעניין פעילותן של שלוחות בישראל של משרדי עורכי-דין זרים.
23591: 7.
23591: פרק ד' - תחילה תחילתו של פרק זה, שנה מיום פרסומו של חוק זה.
23591: הנוסח שהציע משרד המשפטים הוא שלושים ימים מיום פרסומו של חוק זה, ולשכת עורכי-הדין – גם אנחנו סבורים – סבורה ששלושים יום זה פרק זמן קצר מדיי להיערך לתיקון הזה.
דוד רותם: זה לא יהיה שלושים ימים וזאת גם לא תהיה שנה.
דוד רותם: אתם צריכים לתת לי תשובה בשני דברים.
דוד רותם: האחד, לגבי סעיף הביטוח.
אסי קליין: יש לנו נוסח לגבי סעיף 98ה(א)(4).
אסי קליין: יובהר שברעיון הכללי זה מתואם עם משרד המשפטים, אבל הבטחנו שעד מחר בבוקר להצבעות אנחנו נקבל את האישור הסופי גם לנוסח כי הם לא ראו את הנוסח מאחר שניסחנו את זה רק עכשיו.
אסי קליין: כמובן שזה גם לא מנוסח מבחינת הניסוח הסופי.
סיגל קוגוט: נעבור על זה.
דוד רותם: תאמרו את העקרונות.
אסי קליין: את הרעיונות.
אסי קליין: חשבנו לרשום משהו שאומר שהוא צירף אישור כי בידיו אחד הבטוחות המפורטים להלן, לשם הבטחת פיצוייו – זה בנוסח שלכם – של מי שנפגע עקב מעשה או מחדל של עורך-דין זר, וכאן הוספנו "בנוגע לשירות משפטי בדין הזר שניתן כולו או חלקו בישראל".
אסי קליין: החלופות הן חלופות שכבר העלינו אותן: 1.
אסי קליין: ערבות בנקאית מבנק ישראלי כמשמעותה, ועוד צריך להגדיר.
אסי קליין: 2.