GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד רותם: אני מציע לכם להתחיל עם חמישה שקלים, תוך הערה לפרוטוקול שהדבר ייבדק בתום השנה, ואם יהיה צורך לתקן אנחנו נתקן.
דוד רותם: כי אז אתם תדעו באמת את העלויות.
דוד רותם: זו הצעתי אליכם, אתם יכולים להגיד לי שאתם לא מוכנים.
דוד רותם: אני לא יודע מה אני אחליט בסוף, אבל אני אומר לכם שוב, אני הייתי מעדיף כדי שתצא מפה ידיעה שהבנקים התפשרו, כדי לא להכביד על הציבור.
דוד רותם: אני חושב שזה טוב לכם.
דניאל וקס: השאלה היא, נכון שיש כאן תעלומה, כי אף אחד לא יודע כמה בקשות מידע תוגשנה.
דניאל וקס: כי הרבה מקרים יפנו קודם כל לעיקול ורק לאחר שיפנו לעיקול יפנו לבקשת מידע.
דניאל וקס: כך שזו תעלומה.
דניאל וקס: אם מספר הפניות אלינו יהיה נמוך, אנחנו לא נכסה את הוצאות ה תשתית.
דניאל וקס: אם יהיה גבוה, זה בכל אופן יותר עבודה.
דניאל וקס: כך שאני מסכים עם אדוני שזה מחייב בדיקה.
דניאל וקס: השאלה היא למה לא להשאיר - - -
דוד רותם: אני לא שופט, אלי לא מדברים אדוני.
דניאל וקס: השאלה היא למה לא להשאיר שבעה שקלים לכולם והבדיקה תהיה אחר כך שנוריד.
דוד רותם: תמיד המכה הראשונה היא הקובעת, ואני הייתי אומר לעמוד על החמישה האלה מסיבה אחת פשוטה.
דוד רותם: להוסיף יותר קל, להוריד אתה יודע כבר עשית את התדמית של הגזלנים ועכשיו לך תוכיח שאין לך אחות.
דוד רותם: אני אומר לכם שוב, זה נראה לי הרבה יותר נכון, יכול להיות שבשנה הראשונה אתם תגידו תבואו בסוף השנה ותגידו - תשמע חביבי, זה עלה לנו לא שבעה שקלים, אלא שבעה וחצי שקלים ואז אנחנו נצטרך לתקן כדי לפצות אתכם ולהעלות את זה לשמונה שקלים.
דוד רותם: לקבל חזרה אתה יודע, אחר כך עד שהם יחלקו את זה בין החייבים זה סיפור מההפטרה.
דוד רותם: לכן אני מציע לכם להתחיל עם חמישה שקלים ולגמור את הסיפור הזה.
דניאל וקס: אם כך, תצטרכו להשוות חמישה שקלים לכולם.
דניאל וקס: דהיינו היום יש שלוש, חמש, שבע.
אברהם מיכאלי: הקושיה שלך נכונה לאוצר, איך האוצר הסכים לשלושה שקלים, אני לא מבין.
דוד רותם: אני תיכף אבדוק גם את יתר הדברים, אבל אתה יודע, אני הולך מהגבוה לנמוך.
דוד רותם: אני לא חושב שאני צריך להוסיף לחברה מנהלת, אם חברה מנהלת מסתדרת עם שלושה ונראה שההוצאות שלה מכוסות, אין לי בעיה, אני בהחלט מוכן לומר שחמישה שקלים נראה לי נכון.
דוד רותם: אני גם לא מבין אחר כך, אני אגיע לזה, לגבי מידע ממרשם האוכלוסין למה זה חמישה שקלים.
דוד רותם: גם כן לא ברור לי.
דוד רותם: זה תקתוק אחד של המחשב.
דניאל וקס: ירשם בפרוטוקול שלאחר שנה נוכל לבדוק?
דוד רותם: אנחנו נרשום בפרוטוקול.
אברהם מיכאלי: בפירוט מתאים, בוודאי.
דוד רותם: בתום השנה אם יתברר שיש צורך בהעלאה בגלל ההוצאות הממשיות, אנחנו נטפל בעניין.
דניאל וקס: מקובל.
ליאור שפירא: אתם רואים, הלשכה עזרה לקבל את הסל של השישים.
דוד רותם: מה הקשר שלי ללשכה למען השם?
ליאור שפירא: אני העליתי כשלא היית את הנושא הזה.
דוד רותם: אתה שוכח שאני החזרתי את הרישיון שלי ביום שאני נכנסתי לבניין הזה.
אברהם מיכאלי: אדוני היושב ראש, אם אנחנו היינו בסעיף קטן 1 בעצם, אז האם פה סיכמנו הורדה לחמישה שקלים?
אברהם מיכאלי: אחר כך חוזרים לשאלה למה מרשם האוכלוסין בסעיף קטן ח', מי זה צד שלישי מוכר שאינו מנוי בפרטי משנה (1) ו - (2).
ענת ליברמן: זה חברות הסלולר.
אברהם מיכאלי: אז גם אותם, מי זה נציג הסלולר פה היום?
אברהם מיכאלי: אתה יכול להסביר למה אתם חמישה שקלים ולא שלושה שקלים?
צ'יקו דורי: קודם כל חשוב לי להגיד זה לא רק חברות הסלולר, זה ספקי חשמל, זה עוד כמה גופים מעבר לחברות הסלולר.
צ'יקו דורי: למה זה חמישה שקלים ולא שלושה שקלים, אני לא יודע מה החישוב שמוביל לשלושה שקלים.
צ'יקו דורי: אני יודע מה העלויות.
אברהם מיכאלי: יושבים פה הנה הנציגים, יסבירו לכם.
דוד רותם: רגע, בוא נשמע מה העלויות.
צ'יקו דורי: אני יכול להגיד מה העלויות שאנחנו הגשנו להוצאה לפועל.
צ'יקו דורי: העלויות הם יותר מחמישה שקלים.
צ'יקו דורי: כשהמחלוקת בסופו של דבר האם זה צריך להיות מעל חמישה שקלים או - - -
אברהם מיכאלי: אני מעדיף שתתקרב לשולחן כי הקול שלך לא נשמע בפרוטוקול.
אברהם מיכאלי: תתקרב ותשב ליד המיקרופון.
צ'יקו דורי: העלויות שאנחנו הגשנו להוצאה לפועל, הגשנו עלויות שהם מעל חמישה שקלים.
צ'יקו דורי: למה?
צ'יקו דורי: כי זה החישוב שנעשה לגבי עלות הפיתוח, עלות האפיון, העלויות של שמירת הנתונים במערכת.
צ'יקו דורי: עלויות כוח אדם של התחשבנות.
דוד רותם: רגע, שמירת הנתונים במערכת אתם שומרים לא בגלל ההוצאה לפועל.
צ'יקו דורי: אנחנו שומרים בגלל ההוצאה לפועל.
צ'יקו דורי: זה שמירה נוספת.
דוד רותם: אתה שוכח שבוועדה הזאת אנחנו חוקקנו את מה שנקרא בציבור -
צ'יקו דורי: חוק נתוני תקשורת.
דוד רותם: חוק נתוני תקשורת.
צ'יקו דורי: אין קשר בין השניים.
דוד רותם: אתה צריך לשמור את הנתונים.
צ'יקו דורי: אלה נתונים שונים לחלוטין בין מה שאני מעביר בנתוני תקשורת לבין מה שדורשים ממני בהוצאה לפועל.
דוד רותם: סליחה, מה מבקשים ממך פה?
דוד רותם: בעלים, שם וכתובת.
צ'יקו דורי: לא, לא, ממש לא.
ענת ליברמן: לא, לא, זה סך הוצאות החייב.
צ'יקו דורי: סך הוצאות, אין קשר בין נתוני תקשורת.
ענת ליברמן: סך הוצאות החייב.
דוד מדיוני: רצינו לראות את היכולת הכלכלית שלו.
אריה כהן: דוד, הם באמת הגישו לנו חשבון הרבה יותר גדול.
דוד רותם: מה אתה רוצה אני אגיד, שאם הם הגישו לך חשבון הרבה יותר גדול אז אני צריך לאשר אותו?
אריה כהן: לא, אבל זה חלק מהתהליך, נחה דעתנו, אנחנו לחצנו אותם לפינה, זה התחיל בסכומים ממש - - -
דוד רותם: תגיד, עם הבנקים אתם לא לחצתם אותם לפינה?
אריה כהן: לחצנו, לחצנו.
דוד רותם: אתה רואה, זאת אומרת שפה כנראה שלנהל משא ומתן על כסף, אנחנו יודעים יותר טוב מכם.
אריה כהן: לא, לא, זה ברור שכאן יש כוחות שהם הרבה יותר גדולים משלנו.
דוד רותם: אתה שמת לב, אני לא איימתי עליהם, אני לא אמרתי להם שום דבר, אני רק נתתי להם היגיון איך עובדים.
דוד רותם: אני חושב שאותו היגיון עובד גם אצל חברות הסלולר.
אברהם מיכאלי: התדמית חשובה גם לחברת הסלולר.
דוד רותם: התדמית גם חשובה לחברות הסלולר.
אריה כהן: יודגש שחברות הסלולר הם חלק מהזוכים הכבדים שלנו במערכת ההוצאה לפועל דרך אגב.
אריה כהן: גם הבנקים.
אברהם מיכאלי: אם ככה אני צריך להוריד לשני שקלים.
דוד רותם: הם היו צריכים להוריד עוד יותר.
דוד רותם: חברות הסלולר, בוא, אני הרי לא - תסבירו לי את החשבון.
צ'יקו דורי: מאה אחוז, החשבון מורכב בעצם גם מעלות פיתוח ואפיון של המערכת שעשינו לצורך הממשק, מדובר כן בנתונים שונים, לא מדובר במשהו שהיה קיים.
צ'יקו דורי: אגב, אני מדבר אך ורק בשם סלקום, אני לא יודע לגבי - אני לא יכול לתת פה איזה שהם נתונים אודות המפעילים האחרים, לא ראיתי את הנתונים שלהם.
צ'יקו דורי: ביצענו גם אפיון, גם פיתוח, גם לאחר מכן יש לנו עלויות של שמירת הדברים במערכת ועיקוב שלהם.
צ'יקו דורי: גם לאחר מכן יש דברים שקשורים להתחשבנות בסופו של דבר מול ההוצאה לפועל, שזה משהו שעד עכשיו לא היה קיים ויהיה קיים מעכשיו.
צ'יקו דורי: אנחנו הגשנו חשבון שמראה בעצם על מעלויות שהם משמעותית גבוהות מהחמישה שקלים.
צ'יקו דורי: ההבדל עדיין שהיה בינינו לבין ההוצאה לפועל, ובסופו של דבר בגללו גם אנחנו אומרים כרגע נראה לנו סביר להשאיר את זה בחמישה שקלים, זה כתוצאה מכמות הפניות שאנחנו לא יודעים כמה היא תהיה.
צ'יקו דורי: אנחנו הערכנו משהו אחד שיביא באמת לעלויות הרבה יותר גבוהות, ההוצאה לפועל מעריכה כמות אחרת, ולכן אמרנו בסדר, לאור כמות הפניות שזה הדבר שהגיוני שההוצאה לפועל, זאת שמגדירה אותו, אז הסכמנו לחמישה שקלים.
קרן סוויסה: אם אפשר להוסיף משהו, באמת החברות היחידות שפנו, אנחנו התחלנו כביכול במשא ומתן עם החברות הסלולאריות וכמו כל הגורמים בשלושה שקלים.
קרן סוויסה: לאחר שהם הציגו את התחשיב הכלכלי שלהם לנושא, ואני בחנתי אותו, הם טענו לפיתוח בעלות מסוימת, מה שאפשר להתווכח עליו, אבל בהנחה שלא מתווכחים, ובאמת לאור הפניות, הם דרשו שם דברים נוספים שמבחינתי בתחשיב שאני עשיתי היו אמורים להיות פחות, הגענו לאיזה שהיא הסכמה שהחמישה שקלים באמת עונה על כל הדברים יחד.
דוד רותם: כמה עלויות הפיתוח שלהם?
קרן סוויסה: הם דרשו, הם קראו לזה, כל אחד קרא לזה קצת אחרת, אבל בערך 120,000 שקלים לעלות פיתוח.
דוד רותם: 120,000 שקלים, כמה בקשות בשנה יש לכם על כל חברה?
אריה כהן: כרגע אין.
דוד רותם: לא, כמה מעריכים.
דוד רותם: כמה אתם מעריכים?
קריאה: 120 זה לכל החברות?
קריאה: 120 זה מחיר אחד?
קרן סוויסה: לא, זה לחברה אחת, אבל אנחנו הערכנו משהו כמו 600,000 פניות לכל החברות, כשהפילוח הוא פחות או יותר שלושים אחוז לחברות סלולר.
דוד רותם: יפה, אז בוא נאמר ששליש לכל אחד, זה 200,000 פניות לכל חברה, כפול חמישה שקלים?
קריאה: לא לכל חברה.
דוד רותם: לכל חברה.
דורית ואג: שש מאות אמרת כולל הסלולר, לא רק סלולר.
דוד רותם: כל שלושת חברות הסלולר.
קרן סוויסה: לא, זה גם לשירותי בזק וגם בזק וגם חברת הוט.
דורית ואג: מאתיים אלף לסלולר.
דוד רותם: לכל הסלולר מאתיים אלף?
דורית ואג: זה מתחלק בין הסלולר.
אריה כהן: צריך לחלק את זה לארבע או לחמש.
קרן סוויסה: אנחנו הערכנו את כמות הפניות לחברת הסלולר כאלפיים פניות בחודש, שזה גם כמות הפניות המינימאלית שאנחנו חושבים שתהיה, זאת אומרת שיכולה להיות יותר, כמו שיכולה להיות גם פחות, אבל הערכנו באלפיים פניות בחודש.
דוד רותם: אצלכם לא קיימת הבעיה של נתונים שצריך לבדוק אותם ידנית.
צי'קו דורי: נתונים שצריך לבדוק ידנית?
צי'קו דורי: לא.
דוד רותם: בבנקים יש, אצלכם אין.
דוד רותם: זאת אומרת שחוץ מעלות התפעול, עלות התפעול אצלכם היא זולה יותר.
צי'קו דורי: יכול להיות, אני לא יודע מה עלות התפעול של הבנקים.
דוד רותם: ועלות הפיתוח אצל הבנקים, זה חצי מיליון.
רפי רוס: חצי מיליון לבנק.
דוד רותם: אצלכם זה מאה עשרים אלף.
אריה כהן: הם מחזירים את זה תוך שנה.
צי'קו דורי: צריך לזכור עדיין מה עלות התפעול השוטף.
צי'קו דורי: אני לא יודע שוב מה העלויות שהבנקים חישבו לצורך עלות התפעול שלהם, עדיין יש פה עלות תפעול גם של הגורמים במערכות מידע שעובדים על הממשק.
דוד רותם: יש לי שאלה אליך, אתה מעלה בדעתך שהבנקים עשו איזה שהוא תחשיב שהם עלולים להפסיד ממנו?
דוד רותם: תאמין לי שהבנקים עשו תחשיב -
אריה כהן: נדע את זה בעוד שנה.
דוד רותם: נדע בעוד שנה, לכן מה שאני מציע גם לכם, זה לרדת במחיר בהתחלה, שוב, כדי שלא יגידו מאותה בעיה תדמיתית שקיימת גם אצלכם.
צי'קו דורי: אני שוב, לא יודע לתת לך תשובה לגבי זה.
צי'קו דורי: מדובר פה בלמעלה מעשר חברות.
דוד רותם: אתה צריך לתת לי, אתה לא מייצג את כולם אני מבין.
צי'קו דורי: נכון, לנו לא נראה לרדת במחיר, שגם ככה הוא מתחת לעלות שלנו להערכתנו.
צי'קו דורי: נראה לנו שגם ככה חמישה שקלים זה פשרה שאנחנו עושים בדיוק מהסיבות שאתה אומר, בגלל ענייני התדמית ודברים כאלה.
דוד רותם: תהיה תוצאה, בוא, הרי אתה יודע שהעיתונאים יושבים פה.
דוד רותם: אתה יודע מה תהיה התוצאה.
דוד רותם: הבנקים הסכימו, חברות הסלולר התנגדו.
דוד רותם: לא אכפת לכם, בסדר.
דוד רותם: אני חושב שאתם טועים, אבל - - -
צי'קו דורי: אני חושב שעדיין אנחנו מבקשים פה משהו שהוא משהו שעדיין גורם לנו להכנסות נמוכות מהעלויות שלנו, ולכן אין סיבה.
אברהם מיכאלי: ההצעה היא שנבחן את זה בעוד שנה.
אברהם מיכאלי: אף אחד לא אומר לכם שתפסידו.
דוד רותם: בדיוק כמו לבנקים, לא אומר לכם להפסיד.
אברהם מיכאלי: עוד שנה נבחן את זה.
צי'קו דורי: ועוד שנה ישלמו לנו רטרואקטיבית על אובדן הכנסות שהיו לנו בשנה הנוכחית?
דוד רותם: אנחנו בהחלט ניקח בחשבון שאתם תבואו בעוד שנה ותגידו לנו רבותיי, זה עלה לנו חמישה שקלים וקיבלנו ארבעה, והיו לנו מאה אלף פניות אז אנחנו בשנה הבאה ניקח בחשבון שצריכים לפצות אותנו.
צי'קו דורי: זה אומר שהחייבים שנה הבאה ישלמו יותר בגלל שאחרים שילמו פחות.
דוד רותם: רבותיי, זה לא הזוכים, עזבו אותי עם הזוכים, אל תדאגו לזוכים.
דוד רותם: זה מערכת ההוצאה לפועל.
דוד רותם: איך היא תדאג, האוצר יממן אותה, הנה אתה רואה יושב פה נציג האוצר והוא רואה איך שהוא בשנה הבאה סופר את הבוכטות, הוא יפצה אתכם, עזבו את הזוכים, אתם רוצים לדאוג לזוכים?
דוד רותם: תדאגו שהזוכים ישלמו כמה שפחות.
דוד רותם: מאיפה המדינה תיקח כסף?
דוד רותם: וואלה יש לנו מדינה גדולה, ברוך השם.
ודים גודון: כבוד היושב ראש, צריך לשקול, צריך לבחון את כל הנושאים האלה, בעוד שנה אנחנו נבחן אותם.
דוד רותם: זה מה שאני אומר, זה בדיוק מה שאני אומר.
אברהם מיכאלי: גם לאוצר מותר לבחון.
דוד רותם: גם האוצר יבחן, בוודאי.
דוד רותם: יכול להיות הרי שיבוא האוצר בשנה הבאה ויגיד חבר'ה, אני בסוף רוצה 25 שקלים לשלם.
צי'קו דורי: הואיל ובסופו של דבר ההבדל הוא על כמות הפניות, זה מה שמשנה.
צי'קו דורי: כי אין לי בעיה עם העלויות שהגשנו, העלויות הם העלויות הנכונות, אני לא צריך לבחון את העלויות.
צי'קו דורי: מה שצריך לבחון זה את כמות הפניות.
צי'קו דורי: אין לי בעיה ששנה הבאה, אם יגלו שכמות הפניות היא משמעותית גבוהה מהכמות שההוצאה לפועל חישבו, נפחית את זה שנה הבאה.
צי'קו דורי: אבל אני לא רואה סיבה לעשות את המצב דווקא הפוך.
צי'קו דורי: כי להערכתנו כמות הפניות תהיה הרבה יותר קטנה מהכמות שההוצאה לפועל חישבו.
דוד רותם: המצב הוא, אני אגיד לך למה לעשות את המצב ההפוך.
דוד רותם: משום שלעולם אי אפשר יהיה להחזיר את הכסף.
דוד רותם: להחזיר כסף לא מחזירים, אנחנו מכירים, אתה יודע.
צי'קו דורי: זה לא עניין של להחזיר, אם בסופו של דבר ישלמו לי פחות בשנה אחרי, אז הכסף - - -
דוד רותם: לא, אבל מה שקורה זה השנה כבר שילמו לך יותר.
צי'קו דורי: בסדר, אבל זה בדיוק אותו הדבר, אין הבדל בין השניים.
דוד רותם: אני מציע להעמיד את זה על ארבעה שקלים.
אברהם מיכאלי: אדוני בא לקראתם בהרבה, אני חשבתי שלושה.
דוד רותם: אם אתה רוצה שלושה, נעמיד בשלושה, אתה יושב ראש הישיבה.
אברהם מיכאלי: עכשיו אתה מחליף אותי.
אברהם מיכאלי: השאלה היא אני הבנתי מה הדילמה שלו, הוא לא יכול להתחייב בשם כל חברות הסלולר.
אברהם מיכאלי: יש לנו בבתי משפט לפעמים הצעות שאתה לא צריך להסכים להם ואנחנו נחליט.
אברהם מיכאלי: יש דברים שאתה לא צריך להסכים להם ואנחנו נחליט, כדי להוציא אותך כלפי החברות האחרות.
צי'קו דורי: זה לא קשור לחברות האחרות, זה קשור לחברה שלי.
צי'קו דורי: החלטת
צי'קו דורי: כם היא זאת שקובעת בכל מקרה, ברור לחלוטין.
אברהם מיכאלי: אני רציתי יחד עם היושב ראש להגיע אתכם להבנה כמו שהגענו עם איגוד הבנקים, לנסות את השנה הראשונה ונבחן את זה בסוף השנה.
אברהם מיכאלי: עכשיו מכיוון שלך קשה גם לדבר בשם כל החברות שלא נמצאות פה.
אברהם מיכאלי: לכן אנחנו נחליט את ההחלטה, ואתה לא שותף להסכמה, בסדר?
דורית ואג: הם הוזמנו כולם, רק שיהיה ברור.
אברהם מיכאלי: במובן הזה להוציא אותך.
דוד רותם: להיפך, אתה מתנגד.
צי'קו דורי: נכון.
אברהם מיכאלי: אתה מתנגד, תבוא לבוסים שלך תגיד להם אני התנגדתי כאריה, נפלתי כמו זבוב.
ניסים מזרחי: סליחה, אם אפשר גם להביע את עמדת חברות הביטוח.
ניסים מזרחי: אנחנו בסעיף משנה של הבנקים.
ענת ליברמן: אתם בסעיף משנה 1.
ניסים מזרחי: אנחנו מצטרפים כאן להסכמה.
דוד רותם: זה ברור לנו.
ניסים מזרחי: אני רק מבקש להדגיש שככל שמדובר בחברות ביטוח, הבדיקה תיעשה לרוב בצורה ידנית ולא ממוכנת, בגלל המורכבות של מוצר הביטוח, יש בו הרבה אלמנטים שמשפיעים על הזכויות, שאלה אם יש מוטב ומוטב בלתי חוזר וההשלכות של זה.
ניסים מזרחי: עניינים של מיסוי, של זכויות מעביד.
ניסים מזרחי: של שעבודים, לכן אנחנו באמת נבקש לבדוק את העלות בעוד שנה, לאור הפרמטרים המיוחדים.
דוד רותם: אני מודיע לכם כבר, אני לא יודע אם אני אהיה בעוד שנה כאן, אבל אני יכול להבטיח לכם דבר אחד, אין כוונה שאיזה שהוא גוף יפסיד כסף בגלל העניין הזה.
דוד רותם: לכן אנחנו בהחלט בשנה הזאת אתם תוכלו לאסוף את הנתונים ולסדר את הדברים ואפשר יהיה לבדוק אותם אמיתית.
דוד רותם: זה לא יהיה הערכות.
דוד רותם: גם נדע את מספר הפניות, את כל הדברים האלה אנחנו נדע יותר במדויק.
ניסים מזרחי: לכן אנחנו לא מהססים להצטרף להצעה.
ענת ליברמן: אדוני, אני רק מבקשת להבהיר, כי פרט לחברות הביטוח ולתאגידים הבנקאיים יש גם את חברות כרטיסי האשראי.
ענת ליברמן: אני מבינה שההסכם הזה שלגבי החמישה שקלים - - -
דוד רותם: כולם חמישה שקלים.
ענת ליברמן: חל גם על כל -
אברהם מיכאלי: מי שלא נמצא פה, אנחנו מחליטים בשבילם.
דורית ואג: הם הוזמנו והודיעו שבאים.
דוד רותם: מי שלא נמצא פה, הוא מקבל החלטה.
דורית ואג: הם הוזמנו וגם הודיעו שבאים.
דוד רותם: רבותיי היקרים, גם אם הם לא הוזמנו, אני צריך לאשר תקנות.
דוד רותם: עכשיו הגענו לסעיף 5 משרד האוצר, אני מתחיל לבקש לקבל הסברים, למה אני צריך לשלם למרשם האוכלוסין חמישה שקלים.
קריאה: לקודם החלטנו שלוש?
דוד רותם: אנחנו לא החלטנו, עוד לא החלטנו, נחליט.
קריאה: יש פה נציג של משרד הפנים.
דוד מדיוני: לא, אבל היות ואני ניהלתי את הדבר הזה, כי הוא היה מורכב במיוחד, אני רוצה להבהיר.
דוד מדיוני: קודם כל בוא נראה מה קורה היום, בסדר?
דוד מדיוני: עובר לתיקון 29, כאשר בא כוח הזוכה, הזוכה מבקש מרשם ההוצאה לפועל פרטי כניסות ויציאות, היה מקבל את הצו הידני, ניגש ללשכת מרשם האוכלוסין הקרובה ומשלם 15 שקלים עד כה.
דוד מדיוני: חוץ מזה בשונה ממשרדי הממשלה האחרים מערך המחשוב של משרד הפנים ואני יודע שאתה גם יודע את זה, בעצם מופרט לחברות חיצוניות, חברת HP שעושה את העבודה, בעצם את כל מכלול העבודה ולכן בעצם בשונה ממשרדי ממשלה - - -
דוד רותם: היא תרוויח על הדרכונים הביומטריים כל כך הרבה כסף, שאפשר עכשיו לקצץ להם.
דוד מדיוני: חברת HP ואתה מודע להסכם שיש למדינה, חוזה ממש, לפי התמהיל של הכמויות ואנחנו רואים את הכמויות מ- 16 למאי שהתחילה.
דוד רותם: אתה מייצג פה את משרד הפנים עכשיו?
דוד רותם: אני שואל רק, אני רוצה לדעת אם אני צריך לנהל איתך את המשא ומתן או עם מישהו אחר.
דוד מדיוני: אני רוצה ברשותך בכל זאת להסביר כי הייתי מעורב מאוד בעניין הזה, עורכת הדין אודליה נמצאת פה מרשות ההגירה והאוכלוסין והיא תוכל להוסיף ככל שזה יינתן.
דוד מדיוני: היום לפי ההסכם שיש בין המדינה לחברת HP על פריטי מידע כאלה ואחרים, לפחות לפי הכמות שנעשתה ממאי ועד היום, שבסך הכול הוגשו מאתיים ומשהו בקשות, לכאורה היינו צריכים עכשיו לשלם ל -HP על כל אחד כזה שביקש, מאתיים ומשהו שקלים, זה הסכם שיש למדינה בצורה לגיטימית מול חברת HP.
דוד מדיוני: באתי והסברתי להם שזה בלתי אפשרי, והם צריכים לתת לנו את הכניסות והיציאות, חמש שנים אחורה על כל חייב, על פי בקשת זוכה באישור רשם ההוצאה לפועל, והגענו איתם כמו עם יתר החברות לתמהיל של חמישה שקלים באופן חריג ועל זה התנהלו משאים ומתנים ביחד עם אנשי החשב הכללי, עם חשב משרד הפנים, בשונה מההסכם שיש היום.
דוד מדיוני: אני חושב שאם עשינו את כל העבודה הקשה הזו ויש פה הרבה פריטי מידע שהם צריכים לתת לנו ויש להם הסכם לגיטימי עם הממשלה, אני חושב שעשינו עבודה די טובה.
דוד רותם: עשיתם עבודה מצוינת.
דוד מדיוני: לכן אני מייצג אותם בעניין הזה.
דוד רותם: הרי אני לא חס ושלום חושב שאתם עשיתם עבודה גרועה, אתם עושים תמיד עבודה מצוינת.
דוד רותם: הלוואי שבגבייה תעשו את אותה עבודה כמו שאתם עושים כאן.
דוד מדיוני: זה מיועד לגבייה כמובן.
דוד רותם: לא, אני אומר, שתביאו את הכסף.
דוד רותם: אין לי ספק שאתם עושים עבודה טובה.
דוד רותם: לא ברו ר לי למה חברה מנהלת יכולה להסתדר עם שלושה שקלים.
דוד רותם: למה הביטוח הלאומי יכול להסתדר עם שלושה שקלים, כונס הנכסים עם שלושה שקלים, רשם האגודות, כולם עם שלושה שקלים.
דוד רותם: דווקא למרשם האוכלוסין צריך לשלם חמישה שקלים?
קריאה: HP.
דוד רותם: תסלח לי, לא מעניין אותי.
דוד רותם: מה אני אעשה אם יבואו אלי מחר איגוד הבנקים ויגידו תשמע, חתמנו הסכם עם HP שעל כל מידע כזה אני צריך לשלם להם 200 שקל, אז אני אשלם להם 200 שקל?
דוד רותם: מה זה מעניין אותי עם מי אתה עשית חוזה?
דוד רותם: אתה יכול לדרוש דרישות הגיוניות.
דוד רותם: אי אפשר לדרוש שדווקא משרד הפנים יקבל יותר מאחרים, זה לא יכול להיות.
דוד מדיוני: זה לא משרד הפנים, זה בדיוק העניין.
דוד רותם: חבר'ה, זה מידע ממרשם האוכלוסין.
קריאה: חברת HP תגלגל את העלות הזאת.
דוד מדיוני: בדיוק, היא תגלגל את זה למדינה.
דוד רותם: רבותיי היקרים, תסלחו לי, מידע על כניסות ויציאות נמצא במשרד הפנים, איך זה נקרא שם?
דוד מדיוני: רשות ההגירה והאוכלוסין.
דוד רותם: הוא לא נמצא אצל HP, אילו היה HP, הייתי אומר לכם אתם תביאו פה את HP אני אנהל איתם משא ומתן.
דוד רותם: אני לא מנהל משא ומתן עם HP.
דוד רותם: אני מנהל משא ומתן עם מדינת ישראל עכשיו ואני צריך לדאוג לאזרחי מדינת ישראל.
דוד רותם: אני רוצה לראות למה העניין הזה שזה בסך הכול לחיצת כפתור על השם שלי ולהוציא את המידע הזה, צריך לעלות חמישה שקלים.
דוד מדיוני: היום האזרח משלם 15 שקלים.
דוד רותם: מה זה משנה, אני לא מבין, כמה אתה משלם היום לבנקים?
דוד מדיוני: על מה?
דוד רותם: על קבלת המידע שאתה מבקש מהם, שהם עכשיו מסכימים על חמישה שקלים?
דוד רותם: אתה משלם להם גם יותר מחמישה שקלים, אז מה אתה רוצה להגיד לי בזה?
דוד רותם: מה שהיה הוא שיהיה?
דוד מדיוני: לא, רק ההבדל הוא שפה יש הסכם של המדינה עם החברה.
דוד מדיוני: פה השונות לעומת יתר החוק.
דוד רותם: סליחה, אבל אני לא מבין.
דוד רותם: אני מניח שבהסכם הזה יש שם בוא נאמר מכיוון שהוא מנוסח על יועצים משפטיים במשרד המשפטים ובמשרד הפנים ובאוצר, בכירי המשפטנים ראו את החוזה הזה ואני מבטיח לך שיש שם איזה שהם סעיפים שאפשר להיכנס בתוכם ולהוריד את המחירים וכל הדברים האלה.
דוד רותם: אני לא חושב שזה יהיה נכון שהאגרה של מידע ממרשם האוכלוסין, יהיה שונה מסעיף 2.
ענת הר אבן: החברה המנהלת זה שלושה שקלים.
דוד רותם: לא, ה1 ו- ה2.
אריה כהן: אתה מדבר על סעיף קטן.
דוד רותם: ח1, סעיף קטן 1 וסעיף קטן 2.
דניאל וקס: גם אגב לצורך השוואה בשאילתא למשרד הפנים כשאתה הולך ומשלם נדמה לי זה עולה 12 שקלים.
דוד מדיוני: חמישה עשר.
דניאל וקס: כשאני מוציא את זה במשרדי, במדיה, בלי שום טובות, נדמה לי זה עולה לי שקל שישים או שקל ארבעים.
ענת הר אבן: כניסות ויציאות, אתה יכול לעשות מהמשרד?
דניאל וקס: לא, המידע של משרד הפנים תעודת זהות.
ענת הר אבן: כניסות ויציאות?
דוד מדיוני: יודגש שבעניין הזה בהחלט דיברנו גם על זה שאנחנו בחודשים הקרובים נעשה שינויים מולם כדי לשנות את התעריף ואז נחזור אליכם שוב.
דוד מדיוני: לתקופת הביניים שוב, אנחנו מדברים על חמישה שקלים.
דוד רותם: אנחנו נשנה את התעריף לשלושה שקלים ואחרי כן אתם תבואו ומכסימום אנחנו נעשה את אותו דבר כמו שאנחנו עושים עם האחרים.
דוד מדיוני: ודים אם תהיה חשיפה, רק שתדע.
ודים גודון: אני מייצג פה את משרד האוצר, חשיפה בסופו של דבר על תקציב משרד הפנים ועל תקציב המדינה כולה.
ודים גודון: זה לא משנה על איזה משרד.
דוד רותם: עכשיו בוא נחשוב כמה הכנסה.
ודים גודון: אני לא יודע אדוני היושב ראש, לכן ההצעה - - -
דוד רותם: כמה בקשות יש לכם בחודש?
דוד מדיוני: עד כה עדיין יש עקומת למידה ראשונה.
דוד רותם: כמה יהיה לכם?
דוד מדיוני: היה לנו בחודשיים האחרונים מאתיים או שלוש מאות בקשות.
דוד רותם: שלוש מאות בקשות, פירושו של דבר שבמקום לגבות אלף שקל, תגבו שש מאות, זה ארבע מאות שקל לחודש.
דוד רותם: בשנה זה חמשת אלפים שקל.
ודים גודון: אם זאת החשיפה, תקציב מדינת ישראל יוכל לעמוד בו.
דוד רותם: בוא נאמר אנחנו לא יודעים כלום, הרי יכול להיות מצב בכל הגופים האלה, שהחשיפה אחר כך יתברר שהיא הרבה יותר גדולה ואנחנו בשנה הבאה נצטרך לשנות את התשלומים, לשלש אותם ולרבע אותם.
אריה כהן: ב- 15 לנובמבר יש תחולת החוק הזה שלנון, שהעברתם אותו, שאז כל התיקים הישנים רשאים לבקש גם.
אריה כהן: אז בעצם תהיה החשיפה הגדולה.
דוד רותם: כמה לדעתך זה יהיה?
דוד מדיוני: שלוש מאות שבעים אלף בשנה.
דוד רותם: שלוש מאות שבעים אלף בשנה, פירושו של דבר שהויכוח בינינו הוא חשיפה מכסימאלית של שש מאות אלף שקל.
דוד רותם: סלקום רוצה להגיד משהו.
צי'קו דורי: לאחר מחשבה נוספת מבחינת התעריף, אנחנו כן מוכנים לבוא ולעשות את הבדיקה של שנה ראשונה, כשהתשלום יורד לארבעה שקלים וכל עוד באמת אחרי שנה תיעשה בדיקה מחודשת לגבי כמות הפניות, העלות ותיבחן כולל באמת בדיקת אחורה שנה לראות כמה פגיעה הייתה בחברה.
דוד רותם: תודה, אנחנו מודים לך.
ודים גודון: אדוני, אנחנו במשרד האוצר אנחנו נסכים ל- - -
דוד רותם: הורדתי את הבנקים, הורדתי את סלקום.
דוד רותם: עכשיו אני לא אוריד אתכם?
ודים גודון: רק הערה אחת מאוד עקרונית בשבילנו, אנחנו לא נהיה מוכנים להיות חשופים רטרואקטיבית, אלא רק קדימה.
ודים גודון: כי רטרואקטיבית אנחנו לא יכולים לחשוף.
דוד רותם: מה זה רטרואקטיבית?
דוד מדיוני: לא, בסדר מהחלטת הועדה, מהיום.
דוד רותם: מהיום שהתקנות יכנסו לתוקף, התקנות עוד לא בתוקף, בוודאי.
דוד מדיוני: זה מהיום,
אברהם מיכאלי: אדוני היושב ראש, אפשר רק לשמוע את עמדת משרד הפנים?
דוד רותם: כן, עמדת משרד הפנים.
דוד מדיוני: עורכת הדין אודליה.
אודליה אדרי: אין לי אלא לחזור על מה שנאמר פה, אנחנו נצטרך לשלם את זה בסופו של דבר, אם החוזה בינינו לHP הוא על העלות הזאת, אז אנחנו נצטרך לשלם להם את הסכום הזה.
אודליה אדרי: לכן אם אנחנו נקבל פחות, אז זה יהיה על חשבון תקציב משרד הפנים.
אברהם מיכאלי: גם חמישה שקלים לא מכסה לפי מה שהבנתי.
דוד מדיוני: לכן הגענו איתם להסכמה מיוחדת.
אברהם מיכאלי: לפי מה שהיושב ראש מציע פה בעצם כרגע שאתם תהיו במשרד ממשלתי, תהיו בשורה אחת עם כל המשרדים האחרים.
אודליה אדרי: אנחנו נספוג את העלות.
אברהם מיכאלי: שלא יהיה מצב משרד הפנים בולט.
דוד מדיוני: למה הם שונים, הם שונים כי מערכת המחשוב שלהם נמצאת בידיים חיצוניות וכל משרד ממשלתי בפני עצמו.
אברהם מיכאלי: יכול להיות שהאוצר יצטרך לעשות פה חשיבה לגבי זה.
דוד מדיוני: אנחנו נזרום אתכם.
דוד רותם: אתם תסתדרו עם זה, אין שום בעיה.
דוד רותם: בבקשה, אנחנו ממשיכים.
אברהם מיכאלי: תקנה ח1 דנו, ח2, כן.
אברהם מיכאלי: אגב, סעיף קטן 3 בסעיף קטן ז, דנו בזה.
דוד רותם: כן, זה ארבעה שקלים.
אברהם מיכאלי: זה לא סלולר.
23591: זה כל הצדדים השלישיים המוכרים.
ענת ליברמן: ח2 זה יתר הגורמים שמוסרים לנו מידע, שהם לא צדדים שלישיים מוכרים והאגרה היא שלושה שקלים.
ענת ליברמן: פרט ט' זה כתובתו של חייב, אמרנו קודם שכאשר מבקשים מידע בדבר כתובתו של חייב מצד שלישי מוכר או לא מוכר, זה שני שקלים.
ענת ליברמן: עכשיו הגענו למעשה להוראת המעבר שמתייחסת לאגרה במסלול המקוצר.
ענת ליברמן: כפי שאמרנו קודם האגרה במסלול המקוצר היא אגרה זהה לאותה הגשת בקשת ביצוע במסלול הרגיל, בתוספת שישים שקלים, כאשר אנחנו מבקשים שלמשך תקופה של שנה האגרה תופחת ותעמוד על סך של שמונים אחוז מהאגרה הבסיסית.
ענת ליברמן: כלומר 0.8% בתביעות על סכום קצוב ופסקי דין וחיובים שדינם כפסק דין ועוד שישים שקלים, ולגבי שטרות 1% שזה בעצם שמונים אחוז מתוך 1.25 ועוד שישים שקלים.
דוד רותם: אין לי בעיה, תיקחו חצי אחוז זה עוד יותר טוב, אבל אתם יודעים שזה בעצם דבר שהוא לא הגון.
דוד רותם: משום שאנחנו אמרנו שאנחנו עושים טסט קייס ואנחנו הולכים לבדוק את נושא המסלול המקוצר, כדי לראות איך הוא עובד.
דוד רותם: עכשיו מה אתם עושים?
דוד רותם: אתם באים ואומרים חבר'ה, בואו, תעברו למסלול המקוצר ניתן לכם הנחה.
דוד רותם: וזה באיזה שהוא מקום יגרום לכך שבעצם אנחנו לא נדע את הפיילוט, הפיילוט לא יהיה שווה כלום.
דוד רותם: כי תמיד כשנותנים לי הנחה, אני קונה במקום המוזל.
דוד רותם: אתם בעצם נותנים הנחה כדי שבשנה הראשונה יבואו הרבה תיקים למסלול המקוצר, כי הרבה יותר זול, ואז בסוף השנה אנחנו נבדוק ונראה אם זה טוב או לא טוב.
דוד רותם: עכשיו מה יקרה?
דוד רותם: שני דברים, א' יהיה לכם כמות הצפה של תיקים במסלול המקוצר בגלל המחיר הזול.
דוד מדיוני: זה אינטרס שלנו.
דוד רותם: אתה יודע שבסוף השנה אנחנו נבדוק כמה תיקים סגרתם וכמה תיקים הועברו.
דוד מדיוני: ברור.
דוד רותם: יכול להיות שפתאום ימות המסלול המקוצר.
דוד מדיוני: נכון,
דוד רותם: כי אתם הולכים לעשות בו היצף.
דוד מדיוני: אם הוא לא יהיה יעיל, גם אנחנו נרצה.
דוד רותם: לא, סליחה תלוי כמה תיקים יש לך במסלול המקוצר.
דוד רותם: אם יהיה לך בגלל המחיר הזה, הרבה מדי תיקים, הוא לא יהיה יעיל, אם יהיה לך תיקים במספר סביר, הוא יהיה יעיל ואתה עושה פה פעולה שהולכת להביא לך תיקים, במחיר.
דוד רותם: אני חושב שזה לא נכון.
דוד מדיוני: לא זו הייתה הכוונה.
ודים גודון: אדוני היושב ראש, אבל זה גם ככה לא שוויוני, כי המסלול המקוצר אין עיכוב יציאה, אין הרבה הליכים שקיימים.
דוד מדיוני: התהליכים הרציניים של גבייה.
דוד רותם: למה אתם רוצים שבשנה הראשונה זה יהיה יותר זול?
ענת הר אבן: הטמעה של ההליך.