GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ענת ליברמן: לא, 60 ועוד 20 זה 80 שקלים.
קריאה: אין חפיפה, אגרת פתיחה של מסלול מקוצר, היא אגרת פתיחה של מסלול מקוצר, היא לא חופפת אגרת פתיחה, היא באה להחליף.
ענת ליברמן: אתה משלם אחד אחוז מהסכום הנתבע.
דוד רותם: כשמסבירים לי לאט אני מבין מהר.
דוד רותם: אני פותח תיק, אני משלם אגרה של אחוז אחד.
ענת ליברמן: אחוז אחד, עליה מתווספים שישים שקלים ועליה מתווספים עשרים שקלים של אגרת פרוטוקול.
דוד רותם: אגרת פרוטוקול עשרים שקלים.
ענת ליברמן: כן כן, אגרת פרוטוקול היא כבר קבועה בתקנות, זה לא משהו שהוספנו פה, רק אמרתי שאת אגרת הפרוטוקול שחלה על כל יתר ההליכים, חלה גם על המסלול המקוצר.
דוד רותם: אם אני מגיש בקשה לביצוע שטר, אני משלם 1.25%.
ענת ליברמן: 12.5%,
דוד רותם: פלוס - - -
ענת ליברמן: פלוס שישים שקלים פלוס עשרים שקלים, כן.
ענת ליברמן: הסברתי קודם.
דוד רותם: למה ההבדל ?
ענת ליברמן: ההבדל הזה הוא הבדל שכבר מובנה היום בתקנות, כבר היום בתקנות יש הבדל בין הוצאה לפועל של שטר לבין הוצאה לפועל של פסק דין.
דוד רותם: השאלה אם יש הצדקה כשאנחנו הולכים על הטיפול המקוצר, אם יש הצדקה לזה.
ענת ליברמן: אז יכול להיות שעל העניין הזה צריך לעשות איזה שהוא חישוב מחודש.
דוד רותם: לאריה כהן כבר יש הסבר, כשמדברים על לקחת כסף, לאריה יש תמיד הסברים.
אריה כהן: ההסבר הוא פשוט, בתיקי פסק דין למעשה כשיש דיון בבית משפט בתיק שטרות, למעשה לא היה דיון בבית משפט.
אריה כהן: אותו דבר גם בתיק תובענות.
דוד רותם: זאת אומרת כשהיה כבר דיון בבית משפט, אתה נותן לי הנחה, כי אתה אומר כבר שילמת אגרה פעם קודמת.
אריה כהן: היה שם כבר אגרה ולכן פה למעשה רק מתחיל דיון.
אריה כהן: כי למעשה תיק שטרות הוא נחשב כפסק דין, אבל הוא למעשה מתחיל את דרכו אך ורק בהוצאה לפועל.
אריה כהן: לעומת זאת בתיקי תובענות, היה למעשה אמור להיות גם כן 1.25, מכיוון שלא היה דיון, אבל לאחר שהיה פה דיון בוועדה ובהסכמה יחד עם לשכת עורכי הדין, הייתה בסוף הסכמה להוריד את זה לאחד אחוז, לאור העובדה שטענו עורכי הדין, שהם למעשה עושים הליך מקדים שבו הם כבר נדרשים לפני זה לשלוח את ההתראה ואת כל הראייה בכתב ולכן אושר פה לקחת את זה כאחד אחוז ותיקון 24 לחוק.
ענת ליברמן: אנחנו נעבור הלאה.
דניאל וקס: אנחנו מדברים כרגע על 3א האגרה במסלול מקוצר?
דניאל וקס: שמעתי שהאגרה הזו כוללת 60 שקל ו- 60 שקל מיועדים גם למידע ועיקולים.
דניאל וקס: אבל לא נאמר אופרטיבית שאכן הסכומים האלה ישולמו לצד שלישי.
דוד רותם: לא הגענו לצד השלישי.
דוד רותם: קודם כל בוא נאמר ככה, קודם כל המדינה לוקחת.
דוד רותם: אחר כך מה היא עושה עם זה?
דוד רותם: זה בסעיף תקציבי אחר.
דוד רותם: כשנגיע לכמה היא משלמת לצד שלישי, תאמין לי יש לי חשבון פתוח.
ענת ליברמן: יש תקנה ספציפית שמדברת על תשלומים גם בגין מידע וגם בגין עיקולים, תקנה של עיקולים היא 4א והיא כבר קיימת.
ענת ליברמן: 4א (1) זו תקנה שהוספנו ועניינה מידע.
ענת ליברמן: מדובר בתשלום לא מדובר באגרה, תשלום המשמעות שלו שזה משהו שמשולם ומועבר ישירות לצד שלישי מוכר, מי שהוכר כצד שלישי מוכר וכמובן שגם בהליכים שמתנהלים במסלול המקוצר, התשלומים האלה ישולמו לצד השלישי המוכר.
ענת ליברמן: זה פשוט לא צריך להיכנס בסעיף של האגרה של המסלול המקוצר.
ענת ליברמן: יש תקנה שהיא כולה לעניין התשלומים לצד השלישי המוכר ולכן לא מצאנו לנכון.
ענת ליברמן: אבל הזכאות שלך כצד שלישי מוכר לקבל תשלום מסוים, היא זכאות שהיא בכל פעולה של עיקול ובכל פעולה של מידע.
ענת ליברמן: זה לא משנה באיזה מסלול זה מתנהל.
ענת ליברמן: יש לך את הזכאות שלך מכוח תקנה אחרת.
דוד רותם: אבל אני לא אשלם פעם נוספת עבור המידע הזה.
ענת ליברמן: לא, זה בדיוק ההסדר של המסלול המקוצר שדיברנו עליו במסגרת החוק, ואמרנו שישולם איזה שהוא פיקס פרייס שהזוכה שבוחר במסלול המקוצר יוכל לדעת מראש כמה הוא עומד לשלם ולא שכל פעם ינקטו הליכים ויבקשו ממנו עוד ועוד סכומים.
ענת ליברמן: הוא משלם איזה שהוא פיקס פרייס שאמור לשקלל בתוכו את כל ההליכים שינקטו במסגרת גביית החוב במסלול המקוצר.
דוד רותם: הסיפא של התקנה הזאת אני רוצה להבין אותה.
ענת ליברמן: הסיפא של התקנה הזו כבר אמרתי קודם, "הועבר תיק מהמסלול המקוצר למסלול הרגיל, לא תוחזר האגרה ששולמה במסלול המקוצר ויראו את ההליך כהליך ששולמה בעדו אגרה לפי פרטים (א)(1) ו- (א)(6) במסלול הרגיל.
ענת ליברמן: " הכוונה של זה אמרתי קודם, מאחר ומדובר באגרה שהיא קצת יותר גבוהה, בשישים שקלים למעשה, ברגע שפותחים את התיק מצד אחד לא מחזירים אותו, מצד שני גם לא גובים אגרה.
דוד רותם: לא עשיתם כלום, פתחתי תיק במסלול המקוצר, שילמתי את השישים שקל שאתם בו אמורים לאסוף מידע ולהטיל עיקולים.
דוד רותם: מיד אחר כך לא נעשה כלום והתיק עבר למסלול הרגיל.
ענת ליברמן: קודם כל ההנחה היא שלא יקרה כזה מצב.
דוד רותם: למה אתם לא מחזירים לי את השישים שקל או מזכים אותי בתיק?
ענת ליברמן: כי המידע שהתקבל - - -
דוד רותם: לא התקבל כלום, אמרתי, לא עשיתם כלום.
ענת ליברמן: לא, לא, קודם כל ההנחה היא שהתיק לא עובר סתם ככה למסלול רגיל, הוא עובר אחרי שמונה חודשים או אם התקיימו תנאים מסוימים.
ענת ליברמן: ההנחה היא שההוצאה לפועל כן מתכוונת לפעול בתיק וכן מתכוונת להטיל עיקולים ולבצע פעולות לקבלת מידע.
ענת ליברמן: אותן פעולות ואותם הליכים שננקטו ממשיכים לשרת את אותו זוכה גם במסלול הרגיל.
דוד רותם: שאלתי לכן פשוטה, לא נעשה כלום בתיק.
דוד רותם: לא ביקשו מידע, פתחתי תיק ואת יודעת מה, הוא נעלם, גם זה קורה.
דוד רותם: לא נעשה כלום.
ענת ליברמן: אין מצב כזה, מכיוון שבמסגרת המסלול הקצר נקבעו כללים.
דוד רותם: אין מצב זה דבר שכשהייתי צעיר יכלו להגיד לי אין מצב.
ענת ליברמן: לא, אני יכולה להסביר אבל למה.
דוד רותם: יש מצב, את רוצה שאני אפתח לך עכשיו קלסר עם תלונה נגד ההוצאה לפועל על יד מצב?
ענת ליברמן: לא, כי נקבעו כללים בעניין הזה.
אריה כהן: סליחה, במידה ויש טעות ויש מקרה שמישהו חושב ששילם אגרה לא נכונה, זכותו להגיש בקשה לראש ההוצאה לפועל להחזר האגרה בתיק.
דוד רותם: ואז הוא יענה לו : אגרה ששולמה ויראו את ההליך כהליך ששולמו בעדו אגרה ואין להחזיר כסף.
אריה כהן: אבל אם יתברר שלא נעשתה שום פעילות בתיק הזה, כמו שאדוני אומר, שלא נעשתה שום פעילות, ממש, כי יש הבדל בין נעשתה פעולה והייתה תשובה שלילית, לבין שלא נעשתה.
דוד רותם: אני מסכים איתך, אני אומר למה זה לא כתוב, אני רוצה שיהיה כתוב.
ענת הר אבן: יש תקנה מפורשת שקימת היום, תקנה 9א שמדברת על החזר אגרה.
ענת הר אבן: התקנה אומרת - רשם ההוצאה לפועל רשאי להורות על החזרת אגרות ששולמו בטעות או מחמת שומת יתר או מסיבה אחרת.
ענת הר אבן: מה שאדוני אומר זה בדיוק נוטה לגדר אותה סיבה אחרת, שתובא הבקשה בפני הרשם, ויטענו בה שלא ננקטו הליכים במסגרת המסלול המקוצר ויתבקש רשם ההוצאה לפועל להורות על החזר ה- 60 שקלים, במסגרת שיקול הדעת שמוקנה לו, הוא יכול הורות על החזר ה- 60 שקלים.
דוד רותם: אתם מבינים מה שאתם עושים?
דוד רותם: במקום לקבוע איזה הליך אוטומטי, אנחנו רוצים לפשט את ההליכים.
דוד רותם: אנחנו לא רוצים שבשביל 60 שקל אני אצטרך להגיש בקשה ואז זה יגזול זמן, העורך דין ייקח ממני בשביל זה 62 שקל, האגרה שאתם תטילו על זה תהיה 31 שקל, ובשביל לקבל 60 שקל אני אוציא 100.
דוד רותם: למה לא תקבעו הליך אוטומטי, שאם יתברר שהתיק עבר מהליך מקוצר להליך רגיל, אם יתברר שלא ננקטו פעולות, יזוכה החשבון.
ענת ליברמן: אפשר לקבוע.
אריה כהן: אפשר להפוך את זה לבקשה מנהלית לא להעלות לרשם ואפשר לקחת ולעשות את זה, חיובי, מקובל.
ליאור שפירא: אדוני, אולי אפשר להצעה הצעה בעניין הזה?
ליאור שפירא: אולי אפשר את השלב של האגרה של ה- 60 שקלים, לשלם אחרי המסירה.
דוד רותם: תגיד גם שכר טרחה משלמים אחרי הכול?
דוד רותם: רק אחרי שאתה מביא לי את הכסף?
ענת ליברמן: שכר טרחה ב'.
דוד רותם: זה רק אם אתה עורך דין של בנקים.
ענת ליברמן: א' אתה מקבל.
דוד רותם: אתה גם עורך דין של בנקים, נכון?
דוד רותם: בדרך כלל כשה
דוד רותם: בנק שלח לי מכתב, אז עוד יום לפני שהמכתב יצא בחשבון שלי כבר מופיע 75 שקל פלוס מע"מ הוצאות משפטיות.
דוד רותם: עוד לפני ששלחו את המכתב.
ליאור שפירא: האגרה תופיע מיד, האגרה כבר תופיע.
דוד מדיוני: מה אתה רוצה, שהזוכה השני יחזור ללשכה?
דוד מדיוני: שוב הוא יחזור ללשכה בשביל לשלם את האגרה?
דוד מדיוני: אני לא מבין את הרעיון.
דוד מדיוני: לא, אנחנו מתנגדים.
יחזקאל סיבק: יש מצב שהוא הרבה יותר פשוט מזה, אנחנו ניקח למשל מצב שבו במסלול המקוצר יצאה אזהרה והחייב שילם אותה.
יחזקאל סיבק: איזה שיקול דעת צריך להיות פה?
יחזקאל סיבק: שילם תוך 20 יום, שולחים חזרה את הכסף.
יחזקאל סיבק: אני מקבל אגב שאפשר לשלם את זה מראש, זאת לא הבעיה.
דוד רותם: השאלה במקרה שלך היא בוא נאמר ככה.
דוד רותם: אני יש לי תביעה נגדך, הגשתי נגדך תביעה, שילמתי את החצי הראשון של האגרה.
דוד רותם: אז מה שקורה זה אתה רץ אלי, בוא תיקח את הכסף, עזוב אותי.
דוד רותם: באת אלי ושילמת לי, אני את החצי הראשון של האגרה לא אקבל בשום מקרה.
דוד רותם: זאת אומרת אגרה שאתה משלם כשאתה פותח את התיק, אתה לא מקבל אותה.
יחזקאל סיבק: אני רוצה להעיר על זה שתי הערות, כי זה שני נושאים.
דוד רותם: אני אומר אבל לפחות שלא - אם רצת ושילמת, אתה אומר צריך להגיע.
יחזקאל סיבק: ברשות אדוני שתי הערות כי זה שני נושאים נפרדים שקשורים אחד בשני.
יחזקאל סיבק: אחד זה הנושא של ה - 60 שקלים של האגרה.
יחזקאל סיבק: האגרה הזאת מיועדת למטרה ספציפית, יש מצבים שאולי צריך שיקול דעת בהחזר שלה ואז באמת תקנה 9 עוזרת לזה, יש מצבים שלא צריך שיקול דעת.
יחזקאל סיבק: אני אומר שוב, מצב שבו חייב שילם תוך 20 יום, לא צריך שיקול דעת בכלל, כי לא יבוצעו בכלל הליכים בתיק.
יחזקאל סיבק: אין פה בכלל תועלת גם עקיפה.
יחזקאל סיבק: המצב השני לגבי ההחזר של האגרה של פתיחת התיק.
יחזקאל סיבק: אני מפריד את זה רגע מאגרת המידע, פה יש איזה שהוא מצב שקצת השתנה עם השנים ולא בוצעה פה התאמה מספקת.
יחזקאל סיבק: למה?
יחזקאל סיבק: כי תקנות בתי המשפט אגרות הרי מכירות מצבים שבהם אני מחזיר, בין אם זה בפשרה, בין אם זה לפני קדם ראשון, את האגרה לפחות למעט רכיב מסוים לזוכה.
יחזקאל סיבק: תקנות ההוצאה לפועל למרות שהם בעצם היום שאבו לתוכן הליכים שהם כמו הליכים של בתי משפט, לא עשו את ההתאמה הזאת.
יחזקאל סיבק: יש למשל חוסר התאמה בנושא של פשרה, מה קורה, הגעתי לבית משפט עם ההתנגדות, התפשרתי, אין קורלציה בין תקנות בתי המשפט אגרות היום, לתקנות ההוצאה לפועל.
ענת ליברמן: גם האגרה הרבה יותר נמוכה בהוצאה לפועל מאשר בבתי המשפט.
יחזקאל סיבק: לפי תקנות בתי המשפט אגרות, אתה משלים את האגרה ברגע שזה עבר ל - - -
ענת ליברמן: מראש זה 1.25% המחצית הראשונה.
יחזקאל סיבק: אתה מבצע השלמת אגרה.
דוד רותם: לגבי ההערה הראשונה שלך, הם יתקנו את זה ויהיה שם סעיף שיאמר שאם לא ננקטו הליכים כנגד ה- 60 האלה, אתה תוכל לקבל אותם חזרה.
ענת ליברמן: אם לא ננקטו הליכים בכלל אדוני.
דוד רותם: כן, כן,
יחזקאל סיבק: הסכמנו.
דוד רותם: הליכים של ה- 60 שקל.
ענת ליברמן: כן, הליכי מידע או עיקול.
אריה כהן: על הבכלל גם יהיה ויכוח, מה זה בכלל?
קריאה: אם הוכנסה שורה אחת בהוצאה לפועל במחשב?
דוד רותם: אם שלחתי את האזהרה, עשרים יום עברו, הוא בא ושילם בהוצאה לפועל.
ליאור שפירא: האזהרה היא במסגרת ה- 60 שקלים?
ליאור שפירא: העלות של האזהרה?
דוד רותם: לא, זה באחוז אחד.
ענת ליברמן: לא, ה- 60 שקלים היא מידע ועיקולים.
ענת ליברמן: אם לא בוצעו מידע ועיקולים אז מוסכם שתיקבע איזה שהיא הוראה.
ליאור שפירא: צריך לפרט מהן בדיוק הפעולות.
ענת ליברמן: פעולות של מידע ועיקול.
דוד רותם: מידע ועיקולים.
יחזקאל סיבק: אדוני אז לעניין הזה אני רוצה עוד מילה.
יחזקאל סיבק: בזמנו כשדיברנו על המסלול המקוצר, ההחלטה של הועדה הזאת הייתה שזה מסלול שיעבוד במשך שנה, שיבחנו את ההיבטים שלו ויהיה שוויון מוחלט בין מי שכן פועל עם עורך דין ומי לא.
יחזקאל סיבק: הפער היחיד שיהיה זה שמי שלא עובד עם עורך דין, לא יצטרך לשלם שכר טרחה והם ישיתו עליו את עלות האגרה הקבועה 60 שקלים האלה, שכרגע הם קבעו.
יחזקאל סיבק: מה שאנחנו מבקשים כרגע לדעת, ממה מורכבת האגרה של ה- 60 שקלים.
יחזקאל סיבק: זאת אומרת האם ה- 60 שקלים הם מקבלים את המוצר באותו מחיר שהאזרח שפועל באמצעות עורך דין או פועל לבד?
יחזקאל סיבק: זאת אומרת האם עיקול עולה להם 7 שקלים בדיוק כמו שעולה לעורך דין מן השורה שמייצג לקוח.
דוד רותם: קודם כל בוא נאמר כך, נניח שהתשובה היא לא.
יחזקאל סיבק: אז אין שוויון ואי אפשר לעשות את ההבחנה.
ענת ליברמן: אבל בתשלומים לצד שלישי התשובה היא כן, זה בדיוק מה שענינו לפני דקה לעורך דין דניאל וקס.
דוד רותם: למה אתם אומרים שהתשובה היא כן?
דוד רותם: תגידו שהתשובה היא לא מה אכפת לכם.
ענת ליברמן: כי אין מה לעשות, התשובה היא כן וזה בדיוק מה שהשבתי קודם לעורך דין וקס, כשאמרתי לו שאת אותם תשלומים שהוא זכאי להם כצד שלישי מוכר בגין מידע ועיקולים, הוא יקבל גם במסלול המקוצר מהמדינה.
יחזקאל סיבק: זה תשובה מצוינת מבחינתי.
אריה כהן: אני רק רוצה להזכיר לאדוני שבפתיחת תיק ברגע שיש בתיק עורך דין, באופן אוטומטי נזקף שכר טרחה א'.
אריה כהן: ובמידה ותוך 20 יום הוא שילם את הכסף, הוא בא למחרת ושילם את הכסף, החוב שלו כולל את השכר טרחה א', שלא נעשתה שום פעילות.
קריאה: כן נעשתה, בגין פתיחת תיק.
קריאה: שכר טרחה בגין פתיחת תיק, איזה מין דבר מצחיק.
דוד רותם: אז אם כך התשובה היא אחרת, אתם רואים, אמרתם כן והתשובה צריכה להיות לא.
דוד רותם: אדוני הוסיפו לך סעיף של שכר טרחת עורך דין וגבו לך אותו?
דוד רותם: נהנית מהתיק, אתה עכשיו תשלם את האגרה, מה קרה?
ליאור שפירא: אני משלם תמיד.
דוד רותם: לא, לא,
ליאור שפירא: אני תמיד משלם.
דוד רותם: אני פתחתי תיק בלי עורך דין, בא חייב בתוך תקופת האזהרה ושם את השיק, אני מקבל את ה- 60 שקל חזרה.
דוד רותם: לא נעשתה שום פעולה שההוצאה לפועל הייתה צריכה לעשות.
דוד רותם: אתה הגשת את התביעה כעורך דין, הוסיפו לך שורה, שכר טרחת עורך דין א', בא החייב ושילם את זה.
דוד רותם: הם עשו כבר פעולה.
ליאור שפירא: איזה הם, מה הם עשו?
דוד רותם: הם הכניסו במחשב את השכר טרחה שלך.
ליאור שפירא: השכר טרחה עם פתיחת תיק.
דוד רותם: הם עבדו על התיק שלך?
ליאור שפירא: הם?
ליאור שפירא: לא,
ענת ליברמן: שלחו מכתב אזהרה.
דוד רותם: בוודאי שכן, הם הכניסו את זה.
ליאור שפירא: הם בשלי לא עושים כלום.
ענת ליברמן: למה, שלחו מכתב, אזהרה.
דוד רותם: הם הוסיפו אחוז.
ליאור שפירא: הם לא עושים כלום בתיקים שלי.
דוד רותם: חברים יקרים, הם מוסיפים את החישוב של השכר טרחה?
דוד רותם: בתוך המחשב?
ליאור שפירא: כן, אבל הם לא זכאים לשכר אצלי בתיקים שאני מטפל, הם לא זכאים לשכר, זה שירות, אני משלם אגרה עבור זה.
ליאור שפירא: בשביל מה אני משלם אגרה?
דוד רותם: את ה- 60 שקל.
ליאור שפירא: אני לא משלם את ה- 60.
דוד רותם: תקבל אותו חזרה.
דוד רותם: נו עזבו, תקבלו את זה חזרה.
דוד רותם: הם אומרים לך.
אורי מקלב: הם יפרטו את זה שזה כן יוחזר בחזרה, אלא אם נעשו פעולות מיוחדות.
יחזקאל סיבק: סליחה אדוני, אולי לא הבהרתי נכון ברשותך.
דוד רותם: הבהרת, הבהרת נכון, חבל על הויכוח, הם מתכוונים לאותו דבר, אל תעשו לי ויכוח, כשלא צריך.
23591: ההנחיה של הועדה זה להוסיף את ההבהרה, שכאשר לא ננקטו הליכים בגין מידע ועיקולים.
דוד רותם: כן, הכסף חוזר.
23591: אותם 60 שקלים יוחזרו.
אורי מקלב: בלי להגיש בקשות ובלי לעשות שום דבר.
23591: באופן אוטומטי.
ענת ליברמן: סעיף 5 לתיקון הוא מבצע תיקון בתקנה 4א שעניינה תשלומים לצד שלישי מוכר בגין פעולות עיקול.
ענת ליברמן: אז הוספנו בכותרת שמדובר לעניין סעיף 49 א לחוק שהבהרנו בעצם שפה מדובר על תשלומים בגין עיקול.
ענת ליברמן: אותם צדדים שמוכרים כצדדים שלישיים פורסמו עד כה ברשומות ואנחנו רוצים לפרסם אותם באתר האינטרנט של מערכת ההוצאה לפועל, אנחנו חושבים שכך הפרסום יהיה יותר נגיש ויהיה יותר קל לדעת מי מוכר כצד שלישי מוכר שזכאי לתשלום עבור העיקול.
ענת ליברמן: דבר נוסף שתיקנו, הוא העניין של תקנת משנה 4.
ענת ליברמן: בעקבות תיקון בסעיף 45 ב לחוק, חברה מנהלת יכולה להודיע שהיא מעוניינת שעיקולים שמבוצעים על כספי חייב שנמצאים אצלה, יבוצעו דרך החברה המתפעלת.
ענת ליברמן: הבהרנו שכאשר חברה מנהלת מודיעה שהיא מעוניינת שביצוע העיקולים יעשה דרך החברה המתפעלת, התשלום לאותו צד שלישי מוכר ישולם לחברה המתפעלת ולא לחברה המנהלת ישירות.
ענת ליברמן: החברה המתפעלת, תבצע את העיקולים.
ליאור שפירא: אני רוצה משהו להעיר לגבי הסעיף שעברנו, על העניין של הפרסום באתר האינטרנט.
ליאור שפירא: עקרונית אנחנו מסכימים לזה.
ליאור שפירא: זאת אומרת אין לנו התנגדות.
ליאור שפירא: מה המשמעות של הפרסום באתר האינטרנט?
ליאור שפירא: שאנחנו חוסכים פרסומים בעיתונים וחוסכים פרסומים ברשומות וזה דבר מבורך וטוב וקדמה.
ליאור שפירא: שאלנו היא כזאת, על בסיס אותו היגיון שאפשר לחסוך ולעשות ולפרסם, האם בפרסומים שאנחנו מחויבים על פי החוק לפרסם בעיתונות מקומית, נוכל לפרסם באתר של רשות ההוצאה לפועל.
דוד רותם: התשובה היא לא, כי אני גם לא מוכן לקבל את זה שלא יפרסמו את זה ברשומות, עם כל הכבוד.
דוד רותם: רבותיי, בואו, אני רוצה להגיד לכם, אחת משתיים, או שרשומות הופך להיות דבר מיותר, אז בואו נבטל אותו.
דוד רותם: אני מוכרח לומר לכם, אתם יודעים, בחוק חסינות חברי כנסת כתוב, שחבר כנסת זכאי לקבל את פרסומי הממשלה, לרבות פסקי דין.
ענת ליברמן: אדוני, אנחנו לא מתנגדים לזה, זה יפורסם גם בפרסום הרשמי.
אריה כהן: אנחנו נעשה גם וגם.
אורי מקלב: דווקא היה רעיון טוב.
דוד רותם: מה היה רעיון טוב?
אורי מקלב: שלהם,
דוד רותם: לא נכון, אתם יודעים כמה אנשים אין להם בכלל אינטרנט?
דוד רותם: אתם חיים כולכם - - -
ענת ליברמן: אבל גם אין להם רשומות, מצד שני -
דוד רותם: אבל הם הולכים לספריה, אני רוצה להגיד משהו, זה דבר מדהים, אתם לא מאמינים.
דוד רותם: כמה אזרחים במדינת ישראל, זה שני דברים שאני הופתעתי, כמה אזרחים במדינת ישראל מסתכלים בערוץ 99 ויש להם כל חמש דקות ביקורת וכמה אנשים יושבים בספריות ופשוט עוברים על כל מיני מינויים ברשומות, זה דבר נוראי.
דוד רותם: אני מקבל כל מיני מכתבים, ראיתי שפלוני מונה לזה, איך אתם מעיזים.
דוד רותם: אנשים אין להם מה לעשות, חבר'ה, מה אפשר לעשות?
דוד רותם: יש גם אנשים שקוראים פסקי דין של בית המשפט.
ענת ליברמן: במסגרת תיקון 5 הוספנו את תקנת משנה ז, שעניינה תשלום בעד עיקול מתחדש, עיקול מתחדש בתיקי מזונות התווסף במסגרת תיקון 29 לחוק.
ענת ליברמן: זה סעיף 45 ג לחוק ההוצאה לפועל.
ענת ליברמן: לפי הסדר שעוד בזמנו הגענו אליו עם הבנקים וכך זה גם היה ברור, הזוכָה או הזוכה בתיק המזונות מבקש את אותו עיקול פעם בשנה והוא מתחדש מדי חודש ומדי תקופה.
ענת ליברמן: הסדרנו פה רק שהתשלום יהיה חד שנתי כמובן, עבור העיקול המתחדש הזה, שתופס למשך שנה והזוכֶה או הזוכָה לא יאלצו לשלם עבור כל חידוש של העיקול.
ענת ליברמן: שוב, זה דבר שהגענו לגביו בהסדר.
ענת ליברמן: תקנת משנה ז, 4א (ז) זה תקנת משנה חדשה.
דוד רותם: אני רוצה להבין, תשלום בעד עיקול מתחדש, זאת אומרת יהיה 7 שקלים כל שנה?
ענת ליברמן: 7 שקלים פעם בשנה.
ענת ליברמן: אם היום לצורך העניין - - -
דוד רותם: אבל כל שנה, לא פעם אחת.
ענת ליברמן: כן, פעם אחת בשנה, כל שנה, אם אתה רוצה להמשיך את העיקול.
דוד רותם: למה צריך את זה?
ענת ליברמן: העיקול המתחדש הוא - - -
דוד רותם: במזונות?
ענת ליברמן: בכל עיקול, התוקף שלו הוא לשלושה חודשים.
דוד רותם: צריך לשנות את זה, במזונות זה לא יהיה לשלושה חודשים.
ענת ליברמן: בגלל זה כדי שזוכה לא תצטרך לבוא ולבקש עיקול מחדש כל שלושה חודשים, הסדרנו את העניין הזה של עיקול מתחדש, שאז הוא תופס למשך שנה.
ענת ליברמן: אז התשלום הוא בהתאם.
דוד רותם: האם את יכולה להסביר לי את 4(ו), "לשכת ההוצאה לפועל לא תזדקק לבקשת עיקול אצל צד שלישי מוכר אלא לאחר שהמבקש עיקול שילם ללשכת ההוצאה לפועל את התשלום האמור בתקנה זו.
ענת ליברמן: זה תקנה שהיא קיימת, אנחנו לא ביצענו בה שינוי.
דוד רותם: במסלול המהיר, מיהו המבקש את העיקול?
ענת ליברמן: ההליכים הרי ננקטים ליוזמת - - -
דוד רותם: אבל אני עדיין נשארתי המבקש.
דוד רותם: הרי אני פותח תיק במסלול המהיר.
דוד רותם: אני עדיין המבקש.
ליאור שפירא: זה השישים שקל.
דוד רותם: אז זהו, אז צריך באיזה שהוא מקום פה שיהיה כתוב שזה לא יחול לגבי המסלול המהיר, שלא יהיה מצב שיגידו לי פתאום, אדוני, אתה חייב.
ענת ליברמן: אבל מבחינה זו מבקש העיקול שילם ללשכת ההוצאה לפועל את התשלום.
ליאור שפירא: זה ה- 60 שקל שהוא שילם.
ענת ליברמן: אז הוא ביצע את זה בהתחלה את התשלום.
דוד רותם: זה נכון, אבל יכול להיות, בואי נאמר ככה.
דוד רותם: אני ראיתי כבר שהבנקים רוצים 7 שקלים על כל עיקול.
דוד רותם: עכשיו בואי נניח שמטילים, אני שילמתי 60 שקל במסלול המהיר, מבקשים להטיל 11 עיקולים.
דוד רותם: אני צריך להוסיף?
ענת ליברמן: לא, זה בדיוק העניין שאמרנו שה- 60 - - -
דוד רותם: זה צריך להיות רשום באיזה שהוא מקום, שה- 60 שקל האלה, מכסים את כל בקשות העיקול, כי אחרת בסעיף ו' יבואו ויגידו לי תוסיף.
ליאור שפירא: אבל הם לא יכולים לעשות אדוני 11 עיקולים.
ענת ליברמן: בוודאי שאנחנו יכולים לבצע 11 עיקולים.
ענת ליברמן: אם יש כמה חייבים בתיק?
ליאור שפירא: זה בדיוק סותר את מה שאמרתם קודם, שהמרכיב של ה- 60 שקל בצורה מתמטית מגיע לסכום של האגרה.
ליאור שפירא: 11 כפול 7 זה 77.
ענת ליברמן: אבל הוא בצורה ממוצעת, אם יש לי כמה חייבים בתיק, אז יכול להיות שזה תיק שאני אנקוט בו 20 הליכי עיקול, משום שיש לי 5 חייבים.
ענת ליברמן: לעומת זאת יכול להיות שיהיה חייב אחד בתיק ואני אצליח לתפוס את הכסף בשתי פעולות עיקול.
ליאור שפירא: בחייב אחד בתיק, אפשר שבעה עיקולים כמו שהיושב ראש אמר?
אריה כהן: כן, אפילו יותר.
ליאור שפירא: בחייב אחד?
ענת ליברמן: כן, על זה מדובר באגרה שהיא משוקללת, זה אגרה.
ענת ליברמן: לפעמים אנחנו נפסיד ולפעמים לא, זה אגרה.
ענת ליברמן: זה איזה שהוא שקלול מסוים שניסינו לחשב כמה פעולות באופן ממוצע ינקטו בכל תיק.
ענת ליברמן: כך חישבנו את ה- 60 שקלים.
ענת ליברמן: הסעיף הבא הוא סעיף חד שהוספנו, 4א1 והוא בעצם סעיף שדומה מאוד לסעיף 4 א אבל בעוד ש- 4א עוסק בתשלום לצד שלישי מוכר בגין עיקולים, 4א1 עוסק בתשלום לצד שלישי מוכר לעניין מידע.
ענת ליברמן: הסעיף מאוד דומה: "צד שלישי רשאי לפנות למנהל מערכת ההוצאה לפועל ולמי שהסמיכו לכך בבקשה להכיר בו כזכאי לתשלום.
ענת ליברמן: " שוב אותו הסדר כפי שקבוע לעניין עיקולים.
ענת ליברמן: ברגע שצד שלישי מבקש להיות מוכר כצד שלישי מוכר לצורך תשלום והוא הוכר כצד שלישי מוכר, אז הוא זכאי לאיזה שהוא תשלום בגין כל פעולת עיקול שהוא מבצע.
ענת ליברמן: התנאי בעצם להכרה בגורם כצד שלישי מוכר, הוא העובדה שהוא מקבל את הצווים ומוסר את המידע בדרך שהיא דרך ממוכנת.
ענת ליברמן: זה אחד הדברים ואחד התנאים שנקבעו עוד בחוק, ששר הפנים רשאי לקבוע אגרה וכו' וכו', כשבין היתר הוא ישקול את זה שהצד השלישי, אותו צד שלישי, מקבל את הצווים ומוסר את המידע בדרך ממוכנת.
ענת ליברמן: שוב זה דומה למידע, אז תקנת משנה ג', גם פה אנחנו נתקן, כי אמרנו שהצד השלישי המוכר פורסם באתר האינטרנט ואנחנו נוסיף את זה שהוא יפורסם גם ברשומות.
ענת ליברמן: כפי שהסכמנו קודם.
ענת ליברמן: תקנה משנה (ד) שיעור התשלום לצד שלישי מוכר הוא כאמור בפרטים (ז) או (ט) בתוספת לפי העניין, כאשר מה שקבוע בפרט (ז) הוא התשלום עבור מידע, כל מידע שהוא, לפי סעיפים 7ב א2 לחוק ו- 7ב א3 לחוק, יש שם רשימה של גורמים, כמה כל גורם מקבל עבור העברת המידע, איזה תשלום ופרט (ט) מהווה את התשלום עבור כתובת, זה מה שמוסדר בסעיף 7ב א1 לחוק, וזה התשלום שאותו צד שלישי מוכר יהיה זכאי לו, כשהוא מעביר מידע לגבי כתובתו של חייב.
יחזקאל סיבק: אפשר הערה לגבי הנושא של התשובה של הבנקים?
יחזקאל סיבק: לגבי התשובות שאין מה לעקל.
ליאור שפירא: אני עדיין את השקלול שלכם של האגרה, אני עדיין לא מבין.
ענת ליברמן: אתה יכול לקבל את כל הנתונים המפורטים.
אריה כהן: אפשר להסביר.
ליאור שפירא: מה ההסבר?
ליאור שפירא: אם לי יש לקוח, אפשר לעשות ממוצע עם הלקוח?
ליאור שפירא: אני לא יכול לעשות.
ענת הר אבן: זה בדיוק העניין של המסלול המקוצר, במסלול המקוצר נעשה איזה שהוא שקלול, כדי להגיע למצב שבו משלמים פיקס פרייס, ברגע שאתה פותח את התיק ואז אנחנו הגענו לאיזה שהוא שקלול שבתוכו הוא לוקח שני דברים, אחד את העיקול ושני את המידע.
ענת הר אבן: לאגרות עיקול אנחנו יצאנו מתוך נקודת הנחה שאנחנו בערך נעשה חמישה עיקולים, יכול להיות שנעשה יותר, יכול להיות שנעשה גם פחות.
ליאור שפירא: שלושים וחמישה, או.
ליאור שפירא: קיי.
ענת הר אבן: זה 35 שקלים, ואגרת מידע נעשה שקלול גם לקבל את המידע.
ליאור שפירא: זה נותן טוטל?
ענת הר אבן: 60 שקלים.
אריה כהן: כמה פעמים אפשר לשאול את אותה שאלה?
ליאור שפירא: כי אתם אמרתם איך יכול להיות שבעה עיקולים, שבעה עיקולים לא מסתדר.
ענת הר אבן: 7 כפול 5 זה 35.
ליאור שפירא: לא, 11 היה הדוגמא.
ענת ליברמן: זה אגרה, יש פעמים שהעלות משקפת, יש פעמים שהעלות לא משקפת.
ענת ליברמן: שהאגרה לא משקפת.
ליאור שפירא: זאת אומרת אתם מסבסדים חלק, בתיקים של 11 אתם מסבסדים?
ענת ליברמן: יש לי שאלה, בבתי משפט כשאתה מנהל תיק, יש תיקים שעולה לך לנהל אותם יותר מ-2.5%?
ליאור שפירא: אני אקח לקוח, אעשה פול, חלק אני אשלם ככה, חלק אני אשלם ככה.
ליאור שפירא: אני מוכן לתת פיקס פרייס ללקוח שלי, את אותם 60 שקלים.
ליאור שפירא: לסבסד?
ליאור שפירא: למה שלא יהיה שקלול?
ענת ליברמן: אדוני, זה טיבה של אגרה.
דוד רותם: בדיוק זה נכון, זה אגרה, זה לא תשלום.
ענת ליברמן: לפעמים אתה משלם יותר ממה שאתה מקבל ולפעמים פחות.
ליאור שפירא: את האגרה שאני מקבל אני משלם אותה, אבל לי אין את הסבסוד הזה.
ענת ליברמן: זה אגרה, זה בדיוק זה ההבדל בין אגרה לתשלום.
ליאור שפירא: אם יש להם תיק שהוא - - -
ענת הר אבן: - - - הוא שמונה חודשים, זה הצפי שנעשה, על פי הערכות של כלכלנים.
ענת הר אבן: אם המסלול המקוצר אפשר היה לנקוט בו הליכים במשך שלוש שנים, אני מניחה שזה לא היה נקבע על 60 שקלים, זה היה נקבע על סכום אחר, כי מה שאתה אומר נכון, היינו נדרשים להרבה יותר פעולות.
ענת הר אבן: אבל אחרי תחשיבים שנעשו ונבדקו, גם על ידי ועדת האגרות באוצר, וגם - - -
ליאור שפירא: אבל אז אתם מעוותים את דרישת הועדה.
ענת הר אבן: זה הסכום שמשקף את האגרה, במסלול המקוצר.
ליאור שפירא: אבל זה לא הייתה דרישת הועדה כאן, דרישת הועדה הייתה שוויוניות מוחלטת בין המסלול המקוצר לבין אזרח או לקוח שפונה באמצעות עורך דין.
ליאור שפירא: השוני ביניכם ובינינו ההבדל היחיד הוא שלא משלמים שכר טרחת עורכי דין ואתם עושים את זה בצורה אוטומטית.
ליאור שפירא: לא יכול להיות שמישהו שהוא פועל, לא רק שלא ישלם שכר טרחת עורך דין, שזה בסדר, כי אתם עושים את העבודה, אבל ייהנה מסבסוד באגרות, שאני לא מקבל, מה אני אזרח סוג ב'?
ליאור שפירא: למה שאני לא אקבל את השבעה שקלים סבסוד?
ליאור שפירא: למה אני לא יכול לעשות ללקוח שלי - - -
ענת ליברמן: זה דברים שהוסכם עליהם.
ליאור שפירא: לא הוסכם אף פעם, לא החסרתי ישיבת ועדה.
אריה כהן: יש פה איזה בלבול מסוים.
ליאור שפירא: אז שיסבירו לי, אני ארבע פעמים שואל את אותה שאלה.
אריה כהן: יש פה שני סוגים של סכומים שהם שונים לגמרי.
ענת ליברמן: אדוני חבר הכנסת רותם, יושב ראש הועדה, אתה נכחת בדיונים שהיה במסגרת החוק, בכולם.
ענת ליברמן: אם אני ארענן את זיכרונך בוודאי אתה תיזכר שיושב ראש הועדה הקודם התעקש שיהיה מדובר באגרה שהיא פיקס פרייס, שלא יהיה מצב שבו זוכה שיבוא ויבחר במסלול המקוצר, פתאום ינחיתו עליו עוד שבעה שקלים, עוד שבעה שקלים.
ענת ליברמן: וההוצאה לפועל תנקוט שמונים הליכים על חשבון החייב.
דוד רותם: זה בסדר, אני לכן לא מבין את הטענה.
ענת ליברמן: יש לי פה איזה שהוא נייר עמדה שאנחנו בזמנו הכנו לוועדה, בדיוק לפני שנה.
דוד רותם: אני חושב שאתה מתבלבל.
23591: יש פה שני סכומים שהם שונים, יש סכום של 60 שקלים שהוא סכום קבוע, הוא בגדר אגרה שמשולמת ללשכת ההוצאה לפועל, היא לא משולמת לצדדים השלישיים.
23591: הצדדים השלישיים מקבלים בנוסף כל זוכה שרוצה לנקוט הליכים, הוא צריך קודם כל לשלם ללשכת ההוצאה לפועל את האגרה, וחוץ מזה אם הוא רוצה בקשת מידע או להטיל עיקולים על גוף שלישי מסוים, הוא צריך לשלם בנוסף.
דוד רותם: לא במסלול המהיר.
אריה כהן: לא, אז התשובה היא לא, זה בדיוק לא.
דוד רותם: אני אגיד לך מה, ההבדל הוא בדבר פשוט, במסלול המהיר יש פה פטנט חדש, שאומר אדוני היקר, אני בא, אני משלם פיקס פרייס, הם צריכים להביא לי את הכסף.