GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד רותם: אובדן תבקשו שלוש מאות שקל, חמש מאות שקל.
דוד רותם: השחתה חמש מאות, אין לי בעיה עם זה.
דוד רותם: הבעיה שלי עם הגניבה.
דוד רותם: כי את מענישה אדם ואל תגידי לי אני לא מענישה, כי הנציג שלכם אמר קודם, אנחנו רוצים לשרש את התופעה ופירושו של דבר אנחנו רוצים להטיל קנס מסוים.
דוד רותם: על גניבה לא מגיע לי קנס, על אובדן והשחתה, כן.
דוד רותם: תקרא לזה קנס, כן.
עירית ויסבלום: אנחנו גם לא קוראים לזה קנס, אני לא חושב שזה קנס.
דוד רותם: אני בכלל נגד, מדינת ישראל מחוקקת את עצמה למוות בעבירות פליליות שאחר כך לא עושים כלום, הלוואי שאפשר היה להפוך את מרבית ספר החוקים לעבירות מנהליות ולבוא ולומר דבר פשוט, אדוני, הגעת למשרד הפנים, אמרת איבדתי את תעודת הזהות, במקום הוא רושם לך דוח, אומר לך תשלם אותו, תקבל חדשה.
דוד רותם: לזה קוראים קנס, אני לא מתרגש מזה, אם יש בזה היגיון, לא אכפת לי.
דוד רותם: מה עוד שאני מוכן להבטיח לך שלייצר תעודת זהות, עולה יותר ממאה שקל.
דוד רותם: זה הבעיה היותר גדולה מהכול.
עודד פלר: יורשה לי אדוני?
עודד פלר: שמי עודד פלר, מהאגודה לזכויות האזרח.
עודד פלר: אני רוצה להבחין.
עודד פלר: אגרות שמתבקש האישור שלהם, נוגעות לא רק לתעודת זהות, גם לתעודת לידה, תעודת פטירה וכו'.
דוד רותם: רגע, עוד לא הגענו.
עודד פלר: לא, ברור, מה שאני רק מבקש לומר, שבכל זאת אולי נחזיר למשהו ראשוני, שאפשר להבחין בין תעודת לידה, תעודת פטירה ומסמכים אחרים שמשרד הפנים נותן, לבין תעודת זהות.
עודד פלר: למעשה תעודת זהות היא לא שירות.
עודד פלר: אדוני היה חושב למשל, מה היה קורה אם הייתה מגיעה רשות המיסים בפני הועדה ואומרת שיש לה הצפה גדולה של אנשים שמגישים לה דוחות מס והיא רוצה אגרה, היא רוצה אגרה על פעם שנייה ופעם שלישית וכו'.
עודד פלר: הרי דברים כאלה אני יכול לשלם למדינה אגרה על דרכון, כי זה שירות שאני מבקש, ועל מסמכים שאני מבקש ממשרד הפנים, על רישיון נהיגה ועל שידורים של רשות השידור.
דוד רותם: אתה צודק.
עודד פלר: אבל כשהמדינה מחייבת אותי, למעשה אני מחזיק תעודת זהות מסיבה אחת פשוטה, החוק מחייב אותי לשאת תעודת זהות.
דוד רותם: נכון, אבל החוק גם מחייב אותך לשמור על תעודת הזהות.
דוד רותם: אז מכיוון שאתה חייב לשאת אותה, אז אם אתה גרמת לכך שכיבסת אותה עם המכנסיים שלך, או שאבדה לך, אז אתה תשלם, אתה בבעיה.
דוד רותם: לכן אני שם את ההבחנה בין גניבה לבין אובדן והשחתה.
דוד רותם: כי זה שאני מחייב אותך לשאת תעודת זהות, זה נכון, אבל אני גם מחייב אותך לשמור עליה.
עודד פלר: פה באמת אני חוזר לעניין שאדוני אמר, לעניין של עבירה מנהלית.
עודד פלר: אתה יכול, המחוקק יכול לחייב אותי לשאת תעודת זהות, ואם עשיתי משהו לא בסדר, אפשר לקנוס אותי, למשל באמצעות עבירה מנהלית, לקבוע שהדבר הזה הוא קנס.
עודד פלר: אבל זה לא שירות.
עודד פלר: זה לא שירות משום שאין לי אופציה לבקש את השירות הזה.
עודד פלר: אני לא יכול.
דוד רותם: תעודת הזהות השנייה היא אופציה.
עודד פלר: לא, היא לא אופציה אדוני.
דוד רותם: כן, תשמור על הראשונה, אז תהיה לך אופציה.
עודד פלר: אם נגנבה לי או אבדה לי, או הושחתה, אני בניגוד למשל לדרכון וזה באמת בתשובה למה שאמר אלי לוי ממשרד הפנים.
עודד פלר: מאז שהעלו את האגרות של הדרכונים, פנו אלינו הרבה מאוד אנשים ואמרו - אבד הדרכון או נגנב הדרכון, פניתי למשרד הפנים ואמרו לי זה עולה עכשיו אלף שקלים.
עודד פלר: אני חייב לשלם?
עודד פלר: והתשובה שלי אליהם היא : אם אתם רוצים לנסוע עכשיו לחו"ל, אתם צריכים דרכון.
עודד פלר: יש בג"ץ אומנם בעניין, עוד לא הוכרע, אז תשלמו ואחר כך נראה מה עושים עם הדבר הזה.
עודד פלר: אבל אם אתם לא נוסעים לחו"ל, אתם לא צריכים דרכון כרגע, אין לכם שום חובה לפנות כרגע לבקש דרכון חדש, דיווחתם להם שהדרכון אבד או הושחת, או נגנב, אתם לא חייבים לבקש כרגע חדש.
עודד פלר: אין דבר כזה, אני גם לא חייב לבקש תעודת לידה או תעודת פטירה וכו'.
עודד פלר: אני חייב לגשת למשרד הפנים ולקחת את תעודת הזהות.
עודד פלר: אני לא יכול לייעץ לאדם אל תלך למשרד הפנים או נגנבה לך או אבדה לך התעודה.
עודד פלר: אתה חייב ללכת, אתה חייב לשלם, אתה חייב לקבל תעודת זהות חדשה ואתה חייב לשאת אותה איתך, לכן זה לא שירות.
דוד רותם: לא, סליחה, אבל בוא נניח שאני בא אליך לפני שהכנסתי את תעודת הזהות למכנסיים, אני אומר לך תשמע.
דוד רותם: עכשיו אני הולך לכבס את המכנסיים שלי ואני משאיר בפנים את תעודת הזהות, כי אני רוצה תעודת זהות חדשה.
דוד רותם: מה תגיד לי?
עודד פלר: אז אני אגיד לך שאתה צריך לשמור על התעודה שלך.
עודד פלר: לא, אבל אני אומר לך עוד, שנכון להיום זו לא עבירה פלילית הדבר הזה, זאת אומרת לא תיכנס - - -
דוד רותם: זה לא עבירה פלילית, אבל אתה מבקש ממני שירות להנפיק לך תעודת זהות חדשה, שלא הייתי צריך.
עודד פלר: אני לא מבקש, אני לא רוצה.
דוד רותם: סליחה, זה שאתה לא רוצה, זה בסדר.
דוד רותם: אבל אני בעצם אומר לך בחוק, אתה חייב לקבל ממני תעודת זהות ראשונה בחינם, ותשמור אותה עד גיל מאתיים עשרים.
דוד רותם: אם תבקש בדרך עוד אחת, כי אתה רשלן, אתה תשלם.
דוד רותם: עכשיו ברגע שאיבדת או השחתת אותה, ולא שמרת עליה, אתה עכשיו כן מבקש שירות.
דוד רותם: כי את השירות הראשוני, אם הם היו מבקשים עבור התעודה הראשונה תאמין לי הם היו כבר מזמן, הישיבה הזאת כבר הייתה נגמרת ממזמן.
דוד רותם: הם לא מבקשים על התעודה הראשונה, הם אומרים לך אדוני, אתה חייב תעודת זהות, קח אותה, מתנה.
דוד רותם: אבל תשמור עליה.
אלי לוי: אני רוצה להוסיף גם, שעבור תעודה, בעקבות בלאי, כלומר שעברו מספר שנים, שבע או עשר שנים, או שהתבלתה מעט ולא הושחתה, אנחנו גם לא גובים אגרה.
אלי לוי: החלפה של תעודת זהות, גם לא כרוכה באגרה.
אלי לוי: רק אם התעודה אבדה, נגנבה או הושחתה, אנחנו גובים אגרה.
עירית ויסבלום: מה שאדוני כאן אמר שכאילו האזרח חייב להחזיק את זה, זה נכון.
עירית ויסבלום: אבל צריך לקחת בחשבון שמי שמכבס כמו שאמרת את המכנסיים עם התעודה, זה שהוא עושה משהו לא טוב, למעשה כשאתה אומר אל תגבה ממנו אגרה, אתה אומר - תגיד לכל האזרחים שהם בסדר, לשלם את מה שהוא עושה.
עירית ויסבלום: משום שהרי ברור שזה מאוצר המדינה.
עירית ויסבלום: זאת אומרת אם הוא לא משלם, מישהו אחר משלם.
עירית ויסבלום: זאת אומרת צריך לקחת גם את זה בחשבון.
עירית ויסבלום: זאת אומרת כאן אתה למעשה ממקד את התשלום על ידי מי שבאמת עושה את העבירה ולא על ידי כל האזרחים שצריכים עכשיו לשלם יותר מס, כדי לכסות את כל העלויות האלה.
עירית ויסבלום: כי כל דבר יש לו עלות אלטרנטיבית.
עודד פלר: האגרות הרי לא מגיעות למשרד האוצר.
עירית ויסבלום: מגיעות למשרד האוצר בהתאם להכנסות.
עודד פלר: הם משתלמות לקופת משרד הפנים.
עירית ויסבלום: לא, למשרד האוצר, כל האגרות.
דוד רותם: מה זה חשוב?
עודד פלר: זה חשוב, השאלה אם משרד הפנים משפה אותם או לא משפה אותם.
עירית ויסבלום: לא, לא,
עודד פלר: מה שהמשרד לביטחון פנים צריך לעשות.
עירית ויסבלום: זה הולך למשרד האוצר.
דוד רותם: הכול קופה אחת.
עירית ויסבלום: האגרות הן לא ייעודיות, אנחנו לא מאשרים יותר אגרות ייעודיות, זה הולך למשרד האוצר.
אלי לוי: אני רוצה לתת בבקשה נתונים רק לסבר את האוזן.
אלי לוי: בשנת 2007 ו- 2008 בכל שנה הנפקנו כמעט 570,000 תעודות זהות.
אלי לוי: כאשר מתוך ה- 570,000 , 144,000 תעודות זהות היו במקום אבודות וגנובות, שזה 135,000 אבודות ו- 9000 גנובות.
אלי לוי: בנוסף עוד 10,000 השחתות.
אלי לוי: כלומר החלק הגדול יותר - - -
דוד רותם: כמה גנבות?
אלי לוי: גנבות כ- 9000.
דוד רותם: וכמה אבדות?
אלי לוי: מאה שלושים ומשהו אלף.
אלי לוי: כלומר החלק הגדול של האובדן, גניבה, השחתה, זה דווקא של האובדן ולא של גניבה.
דוד רותם: אני אבל על אובדן לא מתווכח אתכם.
עירית ויסבלום: אבל יכולה להיות תופעה שאנשים יבינו שעל גניבה - - -
דוד רותם: רבותיי, אני לא מתווכח איתכם על אובדן, לא על אובדן ולא על השחתה.
דוד רותם: אני מתווכח איתכם על גניבה.
עירית ויסבלום: אז יכול להיות שאפשר יהיה לעשות פה שינוי.
דוד רותם: צריך לעשות שינוי.
עירית ויסבלום: אני אומרת שיכולה לקרות תופעה שאם אנחנו נדרוש על אובדן ולא על גניבה, אז יגידו אה, גנבו לי.
עירית ויסבלום: כי יבינו שעל גניבה הם לא ישלמו יותר.
דוד רותם: הבנתי, אז למה אתם רוצים ספח תעודת זהות, במקום ספח שאבד, נגנב או הושחת, אתם פוטרים אותי?
אלי לוי: גם היום זה פטור.
רבקה לפינר: לא חייבים להחזיק את זה עליך, אתה לא חייב להחזיק את זה עליך.
עירית ויסבלום: אבל אין פה את הבעיה של תשומות העבודה ואין פה את הבעיה - - -
דוד רותם: אין פה בעיה?
דוד רותם: למה אין פה תשומות עבודה?
עירית ויסבלום: זה לא עבודה כמו להנפיק תעודה חדשה.
אלי לוי: אני לא צריך לזהות אותך.
עירית ויסבלום: זה רץ במדפסת ולא כרוכה בזה שום - - -
אלי לוי: החלק העליון עם התמונה והפרטים, אני מזהה אותך.
עירית ויסבלום: וגם כמובן אין פה את החשש שאנשים ילכו למכור אותה, או אנשים יעשו בזה שימוש לרעה.
אלי לוי: אני אגיד לך למה אנחנו גם לא רוצים, כי יש היום מקרים שכשנשים יולדות, הן לא צריכות להגיע למשרד הפנים לרשות את הילד, הם יכולים לשלוח לנו את זה בפקס, במייל למשרד הפנים.
דוד רותם: זאת אומרת בגלל שזה רק עבודת מדפסת, אז זה לא צריך לעלות כסף.
עירית ויסבלום: התשומות הן שונות לגמרי.
דוד רותם: הבנתי, אז תגידו לי למה תעודת לידה בעברית ואנגלית ותעודת פטירה בעברית ואנגלית, צריכים לשלם 15 שקל, ורגילה פטורה?
דוד רותם: זה הרי טופס בסך הכול של עבודת מדפסת, אז היא מדפיסה גם באנגלית.
עירית ויסבלום: זה כבר עבודה של התרגום.
דוד רותם: איזה תרגום?
עירית ויסבלום: לתרגם את התעודה גם לאנגלית.
אלי לוי: מרשם התושבים הוא מתנהל בעברית.
אלי לוי: היום אני נותן תעודת לידה בעברית בחינם.
אלי לוי: תעודת פטירה באנגלית אנחנו בכלל לא נותנים עדיין, יש איזה בעיה משפטית, אני מקווה שזה ייפתר בעתיד ונוכל גם כן לתת, אבל בשביל לתת תעודת פטירה באנגלית, אני צריך לתרגם את כל השמות מהעברית לאנגלית.
אלי לוי: כלומר לקלוט אותם באנגלית, יש פה עבודת פקיד.
אלי לוי: אני צריך לרשום את כל השמות.
דוד רותם: אתה רוצה להגיד לי שאתם מדפיסים כל פעם, אין במרשם את השם?
אלי לוי: אני רושם פעם אחת וזה נשמר הלאה, אבל אני רושם את זה פעם אחת, כשהוא רוצה תעודת לידה.
עירית ויסבלום: לפי בקשה.
דוד רותם: לא, אני אגיד לכם משהו, אני כבר עשיתי דרכון, כך שיש לכם את השם שלי בעברית ובאנגלית.
דוד רותם: עכשיו אשתי רוצה תעודת פטירה באנגלית, אין שום הקלדה.
דוד רותם: לוחצים על הכפתור, הכול יוצא.
אלי לוי: יש הקלדה, של עוד כמה פרטים, שמות הורים, בוא נגיד תעודת פטירה כרגע היום זה עדיין אנחנו לא יכולים לתת, כי יש בעיה משפטית.
דוד רותם: עזוב תעודת פטירה, היא רוצה תעודת לידה.
אלי לוי: אבל בתעודת לידה אנחנו ה יום עדים לתופעה שמגיעות משפחות שרוצות את תעודת הלידה באנגלית, כדי להוציא דרכון זר לילד.
אלי לוי: כלומר עד לפני שנתיים שלוש לא היינו נותנים תעודת לידה באנגלית, היינו נותנים רק לעברית, הם היו הולכים לתרגם את זה, תרגום נוטריוני במקרה הכי זול היה עולה מאה שקל.
דוד רותם: מה זה אישור על פרט י רישום לצורך נישואים?
אלי לוי: זה תעודה חדשה לגמרי, תעודה שלא הייתה קיימת שבעקבות החלטה של ראש הממשלה הקודם אהוד אולמרט, ישראלים יכולים להתחתן בנישואים קונסולאריים פה בארץ.
אלי לוי: ישראלים וזרים שאם הם עונים לכמה תנאים הם יכולים להתחתן.
אלי לוי: אבל בהסכמה שלנו לנישואים האלה, הם צריכים לבוא עם תעודה ממשרד הפנים שהם רשאי להינשא.
דוד רותם: מה רשום בתעודה הזאת?
אלי לוי: רשום הפרטים האישיים שלהם והמצב האישי והמעמד שלהם.
עירית ויסבלום: המעמד בישראל.
אלי לוי: המעמד החוקי שלהם בישראל ועד מתי הוא בתוקף, אם יש כזה.
עירית ויסבלום: אם זה שוהה בלתי חוקי או שזה רישיון ביקור.
אלי לוי: אם הוא זר, אם הוא ישראלי, אם הוא תושב ארעי, אז עד מתי המעמד שלו בארץ, אם הוא אזרח ישראלי, אז הוא אזרח ישראלי, אם הוא תושב קבע, אז ממתי.
עירית ויסבלום: זה ממש להוציא תיק ולעשות בדיקות.
עירית ויסבלום: זה לצורך נישואים.
דוד רותם: הבנתי ומה אני צריך את זה בעברית?
דוד רותם: הרי הקונסול לא יודע עברית, הוא רוצה את זה בטח באנגלית.
דוד רותם: אז למה צריך בכלל להוציא תעודה?
אלי לוי: עד היום לא הנפקנו את התעודה הזו, הנפקנו למעשה עד היום הנפקנו ארבעה, ולפי מה שאני מבין מכל הארבעה שהנפקנו, זה היה רק לצורך ניסיונות.
אלי לוי: עדיין לא הפעלנו את זה, זה שירת חדש שאנחנו עושים, זה לא היה קיים אף פעם.
עירית ויסבלום: זה החלטה חדשה יחסית.
עירית ויסבלום: אז היא דורשת בדיקה.
דוד רותם: תמצית רישום היום לא עולה כסף.
אלי לוי: לא עולה כסף.
דוד רותם: אז למה אתם רוצים על זה 15 שקל?
דוד רותם: הרי עושים את זה במחשב בכלל, מי בא אליכם?
דוד רותם: תמצית רישום אני עושה דרך המחשב, באינטרנט.
אלי לוי: אתה יכול לבקש את זה מהאינטרנט, זה מגיע לפקיד שלנו בסוף שמקליד את זה ונותן.
דוד רותם: לא הבנתי, אתם רוצים להגיד לי באמת שמרשם האוכלוסין היום עובד שכשאני מבקש תמצית רישום, יושב פקיד ומקליד?
עירית ויסבלום: זה חתום.
אלי לוי: המייל שלך מגיע לפקיד של משרד הפנים, הם יושבים קומה מעלי.
דוד רותם: כן, לוחצים על הכפתור ורושם.
אלי לוי: לא, הוא מקבל את הטופס, רואה את מספר הזהות, מקליד את זה במערכת שלנו, מזהה את הפרטים, מזהה שזה מי שרשאי לבקש ביקש, והוא עושה אנטר ושולח תעודה.
אלי לוי: הוא חותם על זה ביד.
עירית ויסבלום: איזה סיבה יש להפיק שירות כזה בלי תשלום?
עירית ויסבלום: זה גם תשלום מאוד נמוך, יושב פקיד עושה את העבודה, מישהו משלם משכורת.
דוד רותם: את רוצה שאני אגיד לך מה הסיבה?
דוד רותם: איך משלמים את ה- 15 שקל האלה?
אלי לוי: במזומן או בכרטיס אשראי.
דוד רותם: מקבלים שובר?
אלי לוי: קבלה?
דוד רותם: שובר כדי לשלם, או שמשלמים אצלכם במזומן?
אלי לוי: משלמים אצלנו במזומן, במשרד הפנים.
דוד רותם: יושב פקיד שמקבל את הכסף?
אלי לוי: כן.
דוד רותם: הוא גם רושם קבלה?
אלי לוי: הקבלה יוצאת אוטומטית ממוחשבת.
דוד רותם: כמה זה עולה?
אלי לוי: הקבלה?
דוד רותם: כן, תאמינו לי הפקיד והקבלה עולים יותר מחמש עשרה שקל האלה.
עירית ויסבלום: מי יעשה את זה אם לא הפקיד?
דוד רותם: סליחה?
עירית ויסבלום: מי יעשה את הפעולה הזאת אם לא הפקיד?
דוד רותם: כמה תמציות רישום מבקשים בשנה במשרד הפנים?
אלי לוי: בשנת 2009 עד סוף חודש יוני, 91,000, בשנת 2008, 154,000.
דוד רותם: איך זה מחולק במחוזות, אתם מדברים על כמה כסף, על 150,000.
אלי לוי: הלשכות, יש לנו 25 לשכות.
דוד רותם: הפקידים האלה עולים יותר מ - 15 שקל.
רבקה לפינר: משלבים להם גם את הדברים האחרים, זאת אומרת זה לא פקיד שעובד רק בשביל זה.
רבקה לפינר: הוא עובד גם בשביל כל התשלומים האחרים שיש כאן.
עירית ויסבלום: אבל גם את צריך לספק.
דוד רותם: אחד יושב בשביל לשלם ואחר כך הוא מעביר את זה לשני שיוציא את זה.
אלי לוי: זה אותו אחד עושה.
דוד רותם: יעמוד תור גדול.
אלי לוי: לא,
עירית ויסבלום: אבל אי אפשר לוותר על הפקיד הזה, גם אם תגיד שזה עבודה שהיא שולית.
דוד רותם: הנה, חבר הכנסת אורי מקלב, בוא אתה תגיד לנו פניות הציבור, יש פה תקנות שכדאי שתקרא אותן.
עירית ויסבלום: אדוני מבין שאי אפשר לתת את השירות הזה בלי שיהיה פקיד, אז גם את הפעולה הלכאורה פשוטה הזאת, צריך לעשות פקיד.
עירית ויסבלום: זה לא משהו שאפשר לוותר עליו.
דוד רותם: למה עד היום לא לקחו בשביל זה כסף?
עירית ויסבלום: לא יודעת, זה בדיוק העניין, שנעשתה חשיבה והגיעו למסקנה שזה שירות שצריך לשלם עליו, כמו שאתה מוציא תמצית, כמו שאתה מוציא אישור על מען, מבקשים שאילתא על מען, זה כן שילמו, על איתור מען.
עירית ויסבלום: לא הייתה הצדקה לפטור גם את זה, אז אם אנחנו עושים חשיבה מחודשת ונותנים שירות שלא הייתה הצדקה עד היום לפטור אותו מתשלום, אז אין סיבה לגבות עליו ולו את האגרה הנמוכה ביותר.
דוד רותם: השאלה אם יש הצדקה לגבות אותו אחר כך.
רבקה לפינר: אני רוצה להגיד שזה נהוג לגבות על דברים כאלה, סכומים כאלה של אגרות, זה לא סכום גדול וזה נהוג גם בתחומים אחרים, לכל מיני תמציות.
דוד רותם: על כל דבר צריך לשלם, אני מסכים אתכם.
דוד רותם: אבל צריך להיות היגיון בתשלום.
דוד רותם: לכן אני חשבתי שאני לא מבין למה ספח תעודת זהות במקום ספח שאבד נגנב והושחת הוא פטור.
דוד רותם: גם פה יש עבודה.
דוד רותם: אז אני אומר שוב, על נגנב והושחת, בוודאי שאני לא מבין את הפטור, לא מבין את הפטור.
אלי לוי: לא מבין את האגרה.
דוד רותם: לא, את הפטור אני לא מבין, יש הבדל, מבחינתי יש הבדל עצום בין נגנב לבין אובדן או הושחת.
דוד רותם: אובדן או הושחת פירושו של דבר אני התרשלתי.
דוד רותם: אם אני התרשלתי אני צריך לשלם.
דוד רותם: אני את תעודת הזהות שלי בחיים שלי לא גנבו לי, לא השחתתי אותה וגם לא איבדתי אותה, בחיים לא ואני יותר זקן מכם.
אורי מקלב: יש כאן איזה מימד של התראה על הגניבה גם כן?
דוד רותם: כן, גם אם גונבים לך את תעודת הזהות, אז אתה תשלם קנס.
אורי מקלב: אתה אומר אם זה אבד, כאן אתה יכול להגיד - - -
דוד רותם: מסבירים לי פה שמכיוון שגנבו לך פעם אחת את תעודת הזהות, אז מאז ואילך תשלם על תעודת זהות.
עירית ויסבלום: הפעם השנייה והשלישית בחמש שנים.
דוד רותם: כן, אחרת תישן איתה מתחת למיטה, או שתישן עליה, תשמור עליה.
אורי מקלב: היושב ראש שאלת לדעתי, יש הבדל גדול בין נגנב שזה אנוס, על אף שאתה יודע, נגנב השאלה מה זה נגנב, אני יכול להגיד נגנב לי.
דוד רותם: אבל שקרנים, אני לא מבין, מי שיגיד שגנבו לו כשהוא איבד אותה, שיגיש תלונה במשטרה, אני לא אחראי על גנבים.
עירית ויסבלום: זה מאוד פשוט להגיש תלונה במשטרה דרך אגב.
דוד רותם: רבותיי, אתם יודעים מה זה תלונה כוזבת?
עירית ויסבלום: המשטרה לא עושה עם זה כלום.
דוד רותם: סליחה, זה הבעיה שאני טוען נגדכם.
עירית ויסבלום: המשטרה גם לא יכולה להתמודד עם זה.
דוד רותם: גם כשגונבים לי את האוטו, לא עושה המשטרה כלום, זה הטענה שלי.
אורי מקלב: גם כשהיא יכולה לעשות היא לא עושה.
דוד רותם: זה הטענה שלי.
אורי מקלב: כשאתה אומר איפה הרכב היא לא עושה שום דבר.
דוד רותם: כשהמשטרה הייתה יכולה לפתור את בעיית ההפגנות בירושלים בשתי השבתות האחרונות היא פתרה אותם?
דוד רותם: היא לא פתרה אותם.
דוד רותם: גם אותם היא הייתה יכולה לפתור.
עירית ויסבלום: אם יהיו יותר אגרות, אולי אפשר יהיה להקציב יותר משאבים למקומות האלה.
אורי מקלב: הייתה יכולה למנוע אותם בכלל, עוד לפני לפתור אותם.
דוד רותם: בוודאי, הייתה צריכה לפתוח עוד כמה חניונים ולפתור את הבעיה.
דוד רותם: עכשיו אנחנו לא מתעסקים בהפגנות בירושלים.
דוד רותם: רבותיי, אם אתם מוכנים לעשות שינוי בין גניבה לבין אבידה והשחתה?
עירית ויסבלום: אין לנו הרבה ברירות, נעשה את זה.
אלי לוי: כן, נעשה, נעשה את זה.
אלי לוי: אנחנו רוצים לקדם.
עירית ויסבלום: זאת אומרת שמי שיגיד גנבו לי, אנחנו נגיד לו לך תגיש תלונה במשטרה ותביא לי אישור.
דוד רותם: לפעמים בני אדם, סיפרו לי בא קליינט לעורך דין, אמר לו תשמע, אמרו לי שאם אני אגיד ככה אז תהיה לי בעיה כזאת ואם אני אגיד ככה אז תהיה לי בעיה כזאת.
דוד רותם: אז העורך דין אמר לו אתה יודע מה?
דוד רותם: גם להגיד את האמת זה אפשרות.
דוד רותם: למה אתם כל הזמן חושבים שאנשים ילכו להגיש תלונה במשטרה ותלונה כוזבת הכול בשביל מאתיים שקל?
דוד רותם: את מבינה, זה לא שאת מבקשת ממנו עשרת אלפים שקל.
דוד רותם: תאמיני לי, כמה זמן מחכים בג'נרלי עד שמגיעים לפקיד לבקש תעודת זהות?
דוד רותם: הייתם שם פעם?
אלי לוי: היינו הרבה פעמים.
דוד רותם: מגיעים בשמונה ועשרה, אז את כבר 497 בתור ואז אתה ברוך השם - - - אני פעם נסעתי לתל אביב כדי להוציא דרכון כי הייתי צריך אותו מהר ועכשיו הבנתי שכבר אי אפשר.
דוד רותם: אם אני ירושלמי אני לא יכול לנסוע לתל אביב להוציא דרכון, אני יכול?
אלי לוי: בכל מקום בארץ אתה יכול להוציא דרכון.
דוד רותם: אז יש כמה מקומות ששמה הולך מהר.
דוד רותם: אז אתה מגיע אחרי 496 אתה מגיע לפקיד והוא אומר לך טוב, תלך למשטרה תתלונן ואתה אומר ריבונו של עולם, קיץ, השעה 11:00 בצהריים, חום אימים, עכשיו ללכת למשטרה אני אתייבש שם עוד שעתיים ולחזור ולעמוד עוד פעם בתור.
דוד רותם: תעשה טובה, תיקח מאתיים שקל.
עירית ויסבלום: בגניבה השלישית הוא כבר ידע מראש שהוא צריך ללכת למשטרה, יחסוך את התור בלשכה.
דוד רותם: למה את חושבת שאנשים הם רמאים?
דוד רותם: אבל ת שימי לב את מדברת -
עירית ויסבלום: יש מספיק רמאים במדינה.
דוד רותם: ההבדל הוא, תשימי לב, שעד היום היו 9000 שאמרו לך גנבו לי ו - 150,000 אמרו לך איבדתי.
עירית ויסבלום: כי לא היה הבדל.
דוד רותם: מה זה שייך, אבל עדיין זה יותר בושה להגיד איבדתי, מאשר גנבו לי, כולם היו משקרים.
דוד רותם: אני לא מוכן לקבל שהאזרחים במדינת ישראל הם רמאים.
עירית ויסבלום: לא כולם, בוודאי שלא.
דוד רותם: בואו אלי בעוד שלוש שנים, ותראו לי שהיה שינוי בגלל העניין הזה , זה הכול.
עירית ויסבלום: לצערנו הפכנו למדינת כל העמים, יש רמאים, יש רוצחים.
אורי מקלב: הסיבות שאדם לא יעמוד בבניין ג'נרלי, אפילו ייסע לגילה, לגבי הספח.
אורי מקלב: שתי סיבות להקל לגבי הספח.
אורי מקלב: ראשית הוא לא מוגן גם כמו - - -
דוד רותם: הם פטרו את הספח.
אורי מקלב: אני אומר, אני מקבל את זה, בגלל שהספח מוגן, אדם שהולך לעמוד בתור, הספח הוא לא מוגן, הוא לא באלמיניציה, הוא נמצא כדבר, אתה גם לא הולך איתו כל הזמן.
אורי מקלב: יכול לקרות שלאנשים אין את הספח, הוא גם יותר כביס, אז א' להשחית אותו זה לא דברים גדולים.
דורית ואג: בקשה לספחים בטח יש להם לפני בחירות.
דוד רותם: לא, היום כבר לא צריך את הספח.
אלי לוי: ספחים נותנים בדרך כלל כשנולד ילד נוסף למשפחה או שינוי כתובת או שינוי מצב אישי.
אורי מקלב: לכן גם אתה שולח את זה.
דוד רותם: דבר נוסף רבותיי היקרים, סעיף ב', חייל מילואים פעיל ישלם 50% מהאגרות הנקובות בפרט 7 בתוספת ובלבד שהמבקש ונושא המידע או התיעוד המבוקש חייל מילואים פעיל וחייל מילואים כהגדרתו בחוק שירות המילואים המחזיק בתעודת משרת מילואים פעיל תקפה ושפרטיו הועברו למשרד הפנים באופן ממוחשב על ידי משרד הביטחון.
דוד רותם: את מי אתם רוצים לצ'פר פה?
אלי לוי: את המילואימניקים.
דוד רותם: עכשיו מה אני אשם שמשרד הביטחון - - -
רבקה לפינר: זה עובד, זה כבר עובד, אנחנו עושים את זה בדרכונים וכלי ירייה וזה הולך נהדר.
רבקה לפינר: קראתי לא מזמן כתבה, כתבתי את זה לעורך דין שטרן, שהמשרד היחידי שנותן הנחות בהתאם להחלטת הממשלה, הוא משרד הפנים, זה עובד.
דוד רותם: עכשיו אני רוצה שני דברים.
דוד רותם: קודם כל מה זה חייל מילואים פעיל?
רבקה לפינר: כפי שדרש משרד הביטחון, עשרה ימים בשנה אם אני לא טועה.
עירית ויסבלום: יש הגדרה מיוחדת של משרד הביטחון והם מגדירים את אותם אנשים שמתאימים, יש העברה של קובץ.
דוד רותם: למה מי שהשתחרר עכשיו משירות צבאי, והוא לא חייל מילואים פעיל.
דוד רותם: הוא השתחרר משירות פעיל שלוש שנים, הוא נפצע, לכן הוא פטור משירות מילואים.
דוד רותם: למה לא מגיע לו?
רבקה לפינר: זו החלטת ממשלה.
עירית ויסבלום: זו החלטת ממשלה, החלטת הממשלה הייתה ספציפית לחיילי מילואים, בגלל הזמן שהם צריכים להקדיש כל שנה למילואים.
עירית ויסבלום: עכשיו לגבי פציעה, יש כל מיני טיפולים אחרים, יש ביטוח לאומי, יש כל מיני דברים אחרים.
עירית ויסבלום: זה פשוט ספציפי.
דוד רותם: זה נכון שזה הייתה החלטת הממשלה, נו אז מה, אז אני לא יכול לשנות את החלטת הממשלה?
דוד רותם: להרוויח להם עוד משהו?
דורית ואג: עד שיש כבר החלטת ממשלה שמקוימת?
עירית ויסבלום: הסיבה שעלתה כאן, הסיבה נוגעת לנושא שהם כל שנה צריכים להיות -
רבקה לפינר: לעזוב משפחה, לעזוב עבודה.
עירית ויסבלום: כן, הם פשוט לא יכלו לעזור מספר ימים וכמו שאנחנו יודעים חיילי המילואים זה אחוז די קטן.
דוד רותם: אני טוען שצריך לשחרר את מי שהשתחרר משירות סדיר, גם אם הוא לא עושה מילואים.
עירית ויסבלום: לכל החיים?
דוד רותם: לא, לשנתיים, וגם את בנות השירות הלאומי וגם את כל מי שעושה שירות אזרחי.
עירית ויסבלום: אם בעלי עובד בצבא קבע ואני לא רואה אותו כל המלחמה, אז למה לו לא מגיע?
עירית ויסבלום: יש פה הרבה היבטים.
עירית ויסבלום: בסוף אחרי המלחמה שהוא לא היה בבית, טייסים בקבע, לא מקבלים כלום.
דוד רותם: אני רוצה לעודד את האנשים לשרת בצבא, אני רוצה אנשים שישרתו בשירות אזרחי.
דוד רותם: אם אדם בחר לו מקום עבודה בצבא, זה כמו אדם שבחר מקום עבודה במשרד הפנים, בעיקרון.
דוד רותם: פה עובדים, בסדר, לא משרד הפנים, משרד אחר.
עירית ויסבלום: אני רואה כאן בעייתיות, כי הרעיון הזה היה יישומי, לא יישומי, היה כאילו ממוקד דווקא לחיילי המילואים שכאילו אתה נותן להם משהו מעבר למה שאתה נותן לאחרים, בגלל שהם מקדישים ימים למדינה.
דוד רותם: רבותיי, יש הצעת חוק פרטית שלי בעניין הזה, אז אני חשבתי שאני חלק ממנה אגנוב פה.
רבקה לפינר: הרעיון היה באמת ממוקד מאוד לחיילי המילואים, מהסיבה הזאת, כדי לתת להם הטבה מעבר למה שהשאר מקבלים.
23591: אני הפניתי שאלה לעורכת דין ויסבלום, ספציפית לגבי חיילי מילואים, צריך לשים לב שהפטור של החמישים אחוז הוא רק לגבי פרט 7 של התוספת ולא לגבי פרט 1 עד 6.
23591: 1 עד 6 זה ענייני תעודת הזהות למיניהם.
23591: עורך דין ויסבלום הסבירה לי שהסיבה שזה רק פרט 7 ולא פרט 1 עד 6, זה בגלל שלא רוצים לעודד את עניין של אובדן והשחתה וכו' של תעודות זהות.
23591: רציתי רק לציין שבהחלטת הממשלה אין הבחנה בין סוגי האגרות, השאלה אם אין פה עניין בעייתי מסוים, שמינהל האוכלוסין החליט לעשות איזה שהוא פיצול שלא לפי החלטת הממשלה, כי החלטת הממשלה לא מבחינה בין סוגים של אגרות.
דוד רותם: לא, השאלה היא אחרת.
23591: זה הניסוח של החלטת הממשלה.
23591: בעצם פיצול בין הפרטים 1 עד 6 לבין פרט 7 נעשה על דעת, כמו שהבנתי מינהל האוכלוסין, ראש מינהל האוכלוסין.
עירית ויסבלום: צריך להבין, יש פה שיקול דעת.
23591: אני רק אומר שצריך לשים לב, שכרגע זאת החלטת הממשלה.
דוד רותם: עכשיו רבותיי, איך אתם מתקנים לי, שני דברים אני רוצה.
דוד רותם: אחד את ההבדל בין גניבה לאובדן והשחתה, גניבה או אובדן והשחתה, ואיך אנחנו נותנים לחייל בשירות מילואים את האפשרות, אלא אם כן תגידו לי שהיא נמצאת במקום אחר.
דוד רותם: הלך חייל למילואים, הוא הולך עם תעודת זהות, תוך כדי המילואים הפעילים שלו התעודה הושחתה.
עירית ויסבלום: כשזה בשירות המילואים?
דוד רותם: כן, כשהוא בזמן שירות המילואים.
עירית ויסבלום: אז יש פה מקום לתת פטור, שוב.
דוד רותם: נכון, לכן אני שואל, יש מקום לתת לו את הפטור הזה?
עירית ויסבלום: לתת פטור גורף?
דוד רותם: לא, האם יש מישהו שיכול לתת לו פטור, הוא אומר בא ואומר חבר'ה, הייתי בשירות מילואים.
עירית ויסבלום: כן, יש את האפשרות לבקש.
אלי לוי: אפשר לקבוע בנהלים שהוא יביא נגיד אישור מהמג"ד או מהמ"פ.
דוד רותם: הבנתי, או.
דוד רותם: קיי.,
אלי לוי: אז לראש רשות יש סמכות.
דוד רותם: זאת אומרת יש את זה באיזה שהוא מקום אפשרות.
אלי לוי: כן,
עירית ויסבלום: זה הפטור.
רבקה לפינר: גם בלי לכתוב את זה בנוהל, אם יש סמכות לתת פטור, אז הוא יבקש את הפטור ויהיה שיקול דעת.
אלי לוי: ברור, היום אני יכול להגיד לך שיש הוראה גורפת של שר הפנים, שכל מי שתעודת הזהות שלו הושחתה או נהרסה כתוצאה מפיגוע חבלני, הוא לא צריך לשלם אגרה ולא משלמים, מי שמביא לנו מגיע ומהיר ומביא איזה שהוא אישור ממשרד הביטחון אני חושב, שתעודת הזהות שלו נעלמה, נהרסה או הושחתה כתוצאה מפיגוע, הוא לא משלם אגרה.
דוד רותם: איך אנחנו מתקנים?
רבקה לפינר: בפרטים שתיים ושלוש, זה בעצם למחוק - גניבה - ואז זה משאיר את האובדן ומשאיר את ההשחתה.
דוד רותם: נכון,
אלי לוי: הפרט הראשון זה נשאר, נכון?
רבקה לפינר: הפרט הראשון נשאר, זה גם המצב כיום, המאה שקל.
עירית ויסבלום: המאה שקלים זה נשאר, ואז את התוספת של מאה והתוספת של מאתיים למחוק את - או נגנבה.
דוד רותם: האמת היא שאם אנחנו כבר מדברים על תיקון, אז ההיגיון הוא גם על הפעם הראשונה, על המאה שקל הראשונים.
דוד רותם: ההבדל בין נגנבה והושחתה, מבחינה הגיונית אני מדבר, כי את מבינה זה משונה.
דוד רותם: אם פעם אחת גנבו לי, אני אשלם מאה שקל, אם גנבו לי פעמיים, אני לא אשלם.
אלי לוי: לא, אתה לא תשלם את התוספת, אתה תשלם את המאה שקל.
רבקה לפינר: אתה תשלם את המאה שקלים.
דוד רותם: כן, בגניבה, אני חושב שזה לא נכון, גם בסעיף 5 אגב, אני לא יודע למה אתם הכנסתם אותו.
דוד רותם: אתם צריכים להכניס גם ב- 2 וגם ב- 3, במקום תעודת זהות שאבדה, או הושחתה.
עירית ויסבלום: אתה אומר שהושחתה, אתה רוצה להוסיף גם את ה- 200?
עירית ויסבלום: כי ב - הושחתה -
דוד רותם: חבר'ה, מה ההבדל בין נגנבה או הושחתה?
דוד רותם: אני חושב שזה נכון.
אלי לוי: או.
אלי לוי: קיי.,
עירית ויסבלום: אז גם 4 וגם 5, פשוט למחוק ולהוסיף את ה - הושחתה באחרים.
רבקה לפינר: נכנסים ל- 2 ו- 3.