GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד מדיוני: זה דבר שאנחנו עובדים עליו בתיאום משרד המשפטים, וברגע שזה יהיה רלוונטי השר יחתום על התקנות הרלוונטיות וכן כל עורכי הדין וכל מי שצריך יוכל להיות נגיש ולהשתמש בזה.
דוד מדיוני: היום אנחנו מדברים על תקנות בנושא מידע מול משרד הפנים.
דוד מדיוני: אלה תקנות שעוסקות בבקשות ביצוע, הגבלות, קביעת סכום מטלטלין, הסדרת אופן הדיור לדיור חלוף וסעיף 75.
דוד מדיוני: בדיונים נוספים שיהיו בקרב, כשזה יהיה מוכן נגיש את התקנות הנוגעות למידע שכרגע אנחנו מעבדים אותם מול האגף הרלוונטי במשרד המשפטים.
דוד מדיוני: גם תקנות שנוגעות למסלול המקוצר אוטוטו יוגשו, בינוי לשכות סגירה והקמה – כפי שדיברנו קודם, ככל שיהיו כאלה.
דוד מדיוני: אני מקווה שנוכל לשכנע אתכם וכן תקנות האגרות.
דוד מדיוני: זאת הסקירה שלי כדי להתחיל את הדיון.
דוד רותם: מי מציג את התקנות?
דוד מדיוני: עורכת הדין ענת הר אבן, היועצת המשפטית שלנו.
ענת הר אבן: לפני חצי שנה לאחר שהחוק עבר התיישבנו חברתי ענת ליברמן ואני על החוק ועל התקנות ורצינו לעשות התאמה שנדרשה בשני מישורים: התאמה לתיקון 29 והתאמה במינוחים הארכאיים שהיו בתקנות שתאמו למבנה הישן שהיה במערכת ההוצאה לפועל ולא למערכת החדשה, לרבות מחשוב שיש במערכת ומושגים שהשתנו בעקבות תיקון 29.
ענת הר אבן: הפעולה שלנו הייתה בשני מישורים – מישור אחד היה תקנות שעברו לשר המשפטים מאחר שהם היו בסמכות השר ולא נצרכנו להגיע לוועדת חוקה.
ענת הר אבן: שם נעשו שינויים כגון שינוי מונחים שהצבעתי עליו קודם, שינוי תקנות שהיה ממש צורך לשנות אותן, כמו למשל שעיקול מתבצע באמצעות הדבקת תווית, רעיונות חדשים שמבוצעים כיום בהוצאה לפועל, וצריך היה ליישם אותם; הסדרה של המצאת הודעה לחייב כשמגדילים קרן.
ענת הר אבן: כל הדברים האלה ואחרים בוצעו בתיקון מס' 1, והיום אנחנו בתיקון מס' 2 לפני הוועדה.
ענת הר אבן: אנחנו באים לוועדה עם ההדגשים העיקריים שיש בתיקון 29.
ענת הר אבן: התיקון הזה, בעיניי, נגע בארבע נקודות מרכזיות: הגבלה, מידע, מסלול מקוצר וסעיף 38.
ענת הר אבן: כמו שדוד הציג קודם, בעניין מסלול מקוצר ומידע אנחנו מתכננים להגיע בקרוב לוועדה, זה פשוט עדיין בעבודת הכנה.
ענת הר אבן: נושא המידע הוא נושא מאוד מורכב ונדרש שיתוף פעולה עם המחלקה להגנת הפרטיות במשרד המשפטים.
ענת הר אבן: נושא המסלול המקוצר ייכנס לתוקפו רק ב-1 באוגוסט 2009 לעומת סעיפים אחרים בחוק שנכנסו לתוקפם ב-15 ביוני 2009, ולכן השארנו את זה לשלב הבא כדי שנוכל להתקין תקנות לסעיפים שכבר נכנסו לתוקפם.
ענת הר אבן: החלפת תקנה 6: תקנה 6 המקורית עסקה בפנקסים שבהם מנוהלת מערכת ההוצאה לפועל.
ענת הר אבן: מערכת ההוצאה לפועל אינה מנוהלת עוד בפנקסים, אלא באמצעות מערכת ממוחשבת.
ענת הר אבן: תקנה 7 שהוחלפה בתיקון מס' 1 הסדירה את כל נושא ניהול התיקים באמצעות המערכת הממוחשבת, ותקנה 6 באה להסדיר את נושא סעיף 6 בתיקון 29, שלפיו, כשאנחנו פותחים תיק אנחנו מאמתים נתוני חייב מול משרד הפנים.
דוד רותם: אני לא מבין למה זה מוחלף.
דוד רותם: בסופו של דבר, לא בפנקסי ההוצאה לפועל, אלא במחשבי ההוצאה לפועל ההוראה שכל בקשה צריכה להירשם ושתהיה מסודרת, צריכה להיות באיזשהו מקום.
ענת הר אבן: ההוראה הזאת קיימת.
ענת הר אבן: רק בתיקון מס' 1 גם סעיף 7 נוגע לפנקסים.
דוד רותם: אז החלפתם את מספרי הסעיפים בנושא הזה.
ענת הר אבן: נכון.
ענת הר אבן: כמה סעיפים שעסקו באותו נושא, ולכן אדוני רואה פה רק תמונה של הדברים שאנחנו מביאים לידי הוועדה, אבל הנושא של איך שהתיק נפתח במערכת הממוכנת קיים בתיקון מס' 1.
ענת הר אבן: תקנה 6 כאן מדברת על הזיהוי של החייב מול משרד הפנים.
ענת הר אבן: לפי בקשת משרד הפנים, החשיבות הגדולה היא שהתקשורת תהיה תקשורת בין מחשבים.
ענת הר אבן: בעניין הזה יש מכתב של השר אלי ישי שנתן הסכמתו לנוסח התקנה.
ענת הר אבן: נושא הגנת הפרטיות הוא גם נושא שנדרש על-פי החוק- -
אופיר פינס-פז: השר יוכל לבוא להסביר לנו?
אופיר פינס-פז: יש מישהו ממשרד הפנים פה?
אופיר פינס-פז: אין אף אחד ממשרד הפנים.
דוד רותם: את התשובות אנחנו נבקש ממשרד המשפטים.
ענת הר אבן: סעיף 6ד(3) מגדיר ששר המשפטים בהסכמת שר הפנים ובאישור הוועדה רשאי לשנות את התוספת הראשונה.
ענת הר אבן: שר הפנים נתן את הסכמתו לנוסח התקנה המוצעת.
ענת הר אבן: הנוסח נעשה בשיתוף פעולה עם המחלקה המשפטית של משרד הפנים.
ענת הר אבן: התקשורת בין-מחשבים הוא באמצעות ממשק און-ליין – המחשבים שלנו פונים למחשבים של משרד הפנים, רושמים את שם החייב ואת מספר תעודת הזהות שלו; משרד הפנים מחזיר לנו מידע האם יש תאימות מלאה.
ענת הר אבן: אם אין תאימות מלאה- -
אופיר פינס-פז: את מודעת לחקירת משטרה שמתנהלת בימים אלה בנושאים האלה?
דוד מדיוני: לא, מה קרה?
אופיר פינס-פז: עסק רגיש מאוד שנוגע לצנעת הפרט.
אופיר פינס-פז: הפרוצדורה של הגשת שאילתות זאת פרוצדורה שצריך להבהיר בפני הוועדה.
אופיר פינס-פז: אנחנו צריכים לשמור על זכויות הציבור מפני הבירוקרטיה הדורסנית.
אופיר פינס-פז: אל תיקחי את זה אישית- -
ענת ליברמן: חשוב להגיד שהסמכות לבצע את האימות הזה היא סמכות שקבועה בחוק עצמו.
ענת ליברמן: זה חוק שאושר ופורסם.
דוד רותם: השאלה היא כזאת: כאשר את אומרת תקשורת בין מחשבים אני רוצה לומר האם כל פקיד בהוצאה לפועל יכול להגיש שאילתה?
דוד רותם: האם כל פקיד במשרד הפנים עונה על שאילתה?
דוד רותם: האם המחשבים מדברים בינם לבין עצמם?
אופיר פינס-פז: אדוני היושב ראש, הייתה דליפה של מאגר המידע של משרד הפנים.
דוד רותם: איך כל הדברים האלה עובדים?
אופיר פינס-פז: אלה דברים שקשורים לחובות של אנשים.
אריה כהן: מדובר פה על שאילתה א' שמאושרת בחוק ולא נדרש- -
דוד רותם: אבל אני רוצה לדעת איך זה עובד; האם יש ממשק בין המחשבים, דהיינו- -
דוד רותם: אתה עונה לי "כן", ועוד לא שומע את השאלה.
אריה כהן: כבר שמעתי קודם, כבר שאלת.
דוד רותם: אני עוד לא סיימתי.
דוד רותם: האם פקיד בהוצאה לפועל נכנס למחשב של משרד הפנים ומקבל או שהוא פונה בשאילתה, ואז פקיד במשרד הפנים עונה לו.
דוד רותם: אני רוצה לדעת למי יש הסמכה להיכנס, למי יש הסמכה לענות.
דוד מדיוני: אף אחד לא נכנס.
רן מלמד: האם כתוב בתקנות או בצורה אחרת שיש הגבלה על הרשעות למישהו?
דוד מדיוני: יש מערכות סגורות ללא מגע יד אדם.
דוד מדיוני: למעשה, כל מה שהפקיד עושה, הוא מקליד את תעודת הזהות, והתקשורת רצה וחוזרת ללא מגע יד אדם.
דוד מדיוני: אף אחד לא יכול להיכנס לשום מחשב, וזה נעשה בצורה אוטומטית לחלוטין, דווקא בשביל שאף אחד לא יוכל להיכנס.
דוד רותם: פירושו של דבר שפקיד בהוצאה לפועל נכנס- -
דוד מדיוני: הוא לא נכנס.
דוד מדיוני: הוא לא יכול להיכנס.
דוד רותם: להיכנס הכוונה היא לא שהוא נכנס פיזית.
דוד רותם: הוא מתקתק את השם, ואז הוא נכנס למחשב של משרד הפנים ומקבל את העדכונים.
דוד מדיוני: דרך אגב, עורכי הדין עושים את זה גם היום.
ענת הר אבן: הוא מקבל רק שני נתונים: את השם ואת תעודת הזהות.
ענת הר אבן: אין שום נתון מעבר לזה.
ענת הר אבן: התוספת הראשונה לחוק הגדירה שאלה הנתונים.
ענת הר אבן: אין פה כניסה לכתובת שיש במשרד הפנים או לטלפונים- -
דוד רותם: אני רוצה לדעת מי נכנס.
דוד רותם: מי רושם את השאילתה?
אופיר פינס-פז: הבנקים נכנסים.
ענת הר אבן: מי שיש לו ההגדרה של השאילתה.
דוד רותם: הבנקים נכנסים גם לכיס שלי, נו אז מה?
ענת הר אבן: הפקיד שפותח את התיק מקליד את תעודת הזהות ואת השם.
אופיר פינס-פז: הוא בעצם מאמת תעודת זהות עם שם.
דוד מדיוני: בדיוק.
ענת הר אבן: עד היום עורכי הדין נדרשו ללכת למשרד הפנים ולהביא טופס כחול ללשכת ההוצאה לפועל עם השאילתה שהיום נעשית באמצעות המחשבים.
ענת הר אבן: לא היינו פותחים את התיק בלי הטופס שהיינו רואים בו את השם המלא של החייב ואת תעודת הזהות.
ענת הר אבן: ההליך הזה נדרש כדי שהליכים נוספים שננקטים בהליכי ההוצאה לפועל יינקטו כנגד אותו חייב שיש כנגדו פסק דין.
ענת הר אבן: ברגע שאין זהות או שההליכים נופלים בין הכיסאות, כגון עיכוב יציאה מן הארץ - -
אופיר פינס-פז: למדנו מהעיתון שעיכוב יציאה מן הארץ בכלל לא מתפקד.
אופיר פינס-פז: אנשים יוצאים מהארץ חופשי-חופשי עם עיכוב יציאה.
רבקה אהרוני: היה מדובר על משהו בנתב"ג.
רבקה אהרוני: זה בגלל השוטרים שלא בדקו אם יש להם עיכוב או לא.
דוד רותם: כל פקיד שיושב בהוצאה לפועל רושם את השם שלי, ואז הוא מקבל את תעודת הזהות.
ענת הר אבן: לא.
ענת הר אבן: הוא רושם שם ותעודת זהות- -
אופיר פינס-פז: הוא מאמת שם מול תעודת זהות.
ענת הר אבן: הוא מקליד שני פרטים.
דוד רותם: מה קורה כשעורך דין פתח את התיק עם מספר תעודת זהות מוטעה?
ענת הר אבן: נניח שכתבו "דוד רותם" עם תעודת הזהות שלך באופן שגוי – יחזור אלינו מידע שלפי תעודת הזהות הזאת אין דוד רותם.
דוד רותם: ואז יגידו שזה לא נכון או שיגידו לו שלפי התעודה הזאת זה משה יענקל?
ענת הר אבן: לא, במקרה שהצגנו עכשיו יגידו שזה לא תואם לחלוטין, ויבקשו להביא אישור.
ענת הר אבן: במקרה אחר כתבו את השם שלך "דוד רותם" ותעודת זהות, אבל את השם "דוד" כתבו בלי י'.
ענת הר אבן: אני לא יודעת אם רושמים את השם שלך עם י' או בלי י'.
דוד רותם: גם אני לא יודע.
ענת הר אבן: מול תעודת הזהות שלך ירשמו בלי י', וממשרד הפנים נקבל תשובה שדוד רושמים עם י'.
ענת הר אבן: אחת התקנות הבאות היא שמנהל הלשכה אומר לעורך הדין לשים לב שדוד רושמים עם י', ויבקש ממנו למלא את זה עם י'.
ענת הר אבן: הזוכה יתקן, וכך השם יהיה כתוב במדויק.
דוד מדיוני: לא חודרים פה לשום דבר.
דוד מדיוני: לידיעתכם, אנחנו עובדי ציבור, ואנחנו לא נכנסים לשום מאגר.
דוד מדיוני: עורכי הדין עצמם היום מחוברים מהלשכות שלהם למערכת "אביב", ומקלידים אותו דבר ומוציאים אישור מול משרד הפנים.
אופיר פינס-פז: עושים שאילתה על שם בודד.
דוד מדיוני: גם אנחנו עושים על שם בודד.
דוד מדיוני: אני לא עושה חיפוש על אלף שמות, רק על שם בודד.
דוד מדיוני: מה שהם עושים, בוודאי שעובד מדינה מפוקח רשאי וצריך לעשות, ואנחנו לא נכנסים לשום מאגרים.
סורין גנות: זה רק כנגד פתיחת תיק.
רן מלמד: צריכה להיות תוספת במקרה שגונבים את תעודת הזהות ומזייפים אותה, ובעצם מכפילים את הזהות שלך.
רן מלמד: הרבה פעמים תובעים את האדם האמיתי על חובות שהם לא שלו.
רן מלמד: אם אחרי שבן אדם הודיע לבית המשפט וקיבל אישור על כך שגנבו את תעודת הזהות שלו, אפשר היה במערכת הזאת לתת סימן שיש להתייחס לתיק הזה אחרת, לאחד את התיקים מכל הלשכות בארץ כדי לא לגרום לאנשים ישרים עוגמת נפש מאוד גדולה.
דוד מדיוני: זה משהו אחר, וזה גם מספר זניח של מקרים.
סורין גנות: רן, זה לא משהו להוצאה לפועל, זה משהו כללי.
סורין גנות: באותה מידה יכול לבוא נוכל ללשכת רישום מקרקעין ולמכור לו את הדירה, אז תשים גם שם כוכבית.
סורין גנות: צריכה להיות כוכבית כללית.
ענת הר אבן: זה לא בשלב של התקנות.
דוד רותם: זה לא בתקנות.
סורין גנות: זה לא בתקנו.
סורין גנות: בעיה הרבה יותר גדולה שקיימת גם במקומות אחרים.
רן מלמד: אם כבר מטפלים במערכת מחשוב חדשה תפתרו גם את העניין הזה.
רן מלמד: נתקלנו בזה לא מעט פעמים.
רן מלמד: זאת ההזדמנות לתקן את הדבר הזה.
ענת הר אבן: אפשר לעבור לסעיף הבא?
סורין גנות: אם יורשה לי להעיר הערה לגבי הסעיף הזה.
סורין גנות: באתי עם הסיכום מהישיבה המשותפת שלנו ב-29 באפריל.
סורין גנות: אז הסכמנו שנוסיף גם "רשות התאגידים".
סורין גנות: את זוכרת?
אופיר פינס-פז: מה אתו?
סורין גנות: אמרנו שאימות- -
דוד רותם: זה לא יכול להיות אימות מול רשם החברות.
דוד רותם: במשרד הפנים כתוב "דוד רותם" עם ט', ואז הם פותחים.
דוד רותם: ברשם החברות יש עוד שמונה "דוד רותם" ב-ת'.
קריאות: לא, ח"פ.
סורין גנות: הוא מדבר על חברות, לא על תעודות זהות של אנשים.
אופיר פינס-פז: אתה מאמת נתונים שהאדם הוא האדם.
ענת הר אבן: כשישבנו ודיברנו אמרנו שזה רעיון מצוין שבחייבים שהם חברות נעשה את האימות מול רשם התאגידים.
ענת הר אבן: רק שזה לא נצרך לוועדת חוקה, וזאת עבודה שאנחנו צריכים לעשות מול רשם התאגידים.
ענת הר אבן: ישבנו איתו בשבוע שעבר, והוא מסר לנו שכרגע הנתונים שיש ברשם החברות הם נתונים שטעונים תיוק.
ענת הר אבן: זאת אומרת, זאת עבודת הכנה צריכה להיעשות- -
סורין גנות: במצגת יש הפלח של החייבים.
סורין גנות: לא כל החייבים הם אנשים עם תעודות זהות.
סורין גנות: יש חייבים שהם חברות, ויש חברות שהם תאגידים אחרים, כגון עמותה או דברים כאלה.
סורין גנות: גם שם עלולה להיות טעות.
סורין גנות: החליפו בטעות שם.
סורין גנות: יש חברות בעלות שם דומה, שההבדל ביניהן הוא בשנה – 2002, 2003.
סורין גנות: כדי למנוע טעויות בין חברות, בדרך כלל אנשים שפותחים חברות עם שמות דומים לפעמים פותחים אותן במקביל עם ספרת ביקורת שונה ומספר ח"פ דומה.
סורין גנות: אז בטעות יטעו עם מספר הח"פ, ויעשו פעולות נגד חייבת לא נכונה.
אופיר פינס-פז: זה לא קשור לוועדת חוקה.
ענת הר אבן: בשלב הזה בתיקון מס' 1 הכנסנו תוספת שלפיה, צריך להביא אישור מרשם החברות כדי למנוע את השיבוש בנתונים.
ענת הר אבן: אם זה עמותה צריך להביא את האישור מרשם העמותות ועשינו את ההקלה- -
סורין גנות: אם כבר מקלים בבירוקרטיה- -
דוד רותם: אנחנו עוסקים בתקנות.
דוד רותם: יש לנו תקנות מוצעות- -
סורין גנות: אני מדבר על התקנות.
דוד רותם: יש לנו תקנות, אנחנו רוצים לאשר או לא.
דוד רותם: לשכלל יותר – שבו איתם ותבואו עם תקנות אחרות.
דוד רותם: אני רוצה לגמור.
דוד רותם: אם אתה דיברת איתם, והם לא הכניסו את זה, לא הכניסו.
ענת הר אבן: אנחנו בלב פתוח ובנפש חפצה לעניין הזה, רק זה לא המקום והזמן.
ענת הר אבן: זה לא במסגרת התקנות שעל שולחן הוועדה.
דוד רותם: התקנה הבאה.
ענת הר אבן: התקנה הבאה מסדירה את הטפסים שבאמצעותם מוגשות בקשות להוצאה לפועל.
ענת הר אבן: טפסי הבקשה לביצוע היו פזורים במספר טפסים שונים בתקנות, ואנחנו איחדנו אותם לכלל טופס אחד – מ-1 עד טופס 1ה.
ענת הר אבן: תקנת משנה ב': יש פה התאמה לסעיף 6ב ו-6ג ברפורמה, שלפיה, בקשת ביצוע יכולה להיפתח רק 30 יום לאחר שניתן פסק דין בבית המשפט.
ענת הר אבן: התקנות האלה באות להסדיר את העניין.
ענת הר אבן: את תקנה 10ג נשמיט לאחר שישבנו אתמול עם היועץ המשפטי של הוועדה ועשינו בדיקה גם מול עם אנשים מהמחלקה של המשנה ליועץ המשפטי לממשלה- -
דוד רותם: זה לא חוקי.
ענת הר אבן: קיבלנו את ההערה.
ענת ליברמן: קיבלנו את ההערה של היועץ המשפטי ותיקנו בהתאם.
ליאור שפירא: יש לי שאלה בקשר לתקנה הזאת: קודם כול קיצרו עכשיו ענייני חקיקה בעניין של פינוי דירה.
ליאור שפירא: אומרים שבפינוי דירה לא תובעים רק עושים את הפינוי.
ליאור שפירא: כאן נחקק שזה רץ מהר, מגיע להוצאה לפועל, ושם זה נתקע.
ענת הר אבן: אז יש תקנה 363 לתקנות סדר הדין האזרחי, תקנת משנה ב' שמאפשרת הגשת סעד זמני גם לאחר שניתן פסק דין אם פונים לבית המשפט.
ליאור שפירא: וההוצאה לפועל במסלול מזורז יותר?
ענת הר אבן: לא, בבית המשפט- - ליאור שפירא: זה אני יודע.
ענת הר אבן: אני שואל מה קורה עם ההוצאה לפועל.
ענת הר אבן: עשינו את הכול מזורז, הגענו להוצאה לפועל ונתקענו.
ענת הר אבן: איך פותרים את העניין הזה?
ענת הר אבן: בשינוי חקיקה.
ליאור שפירא: שנית, מה קורה אם אני רוצה לעשות עיקולים טרם מסירה?
ענת הר אבן: תקנה 363ב.
ליאור שפירא: עיקול רגיל.
ליאור שפירא: את לא נותנת לי לפתוח את התיק.
דוד רותם: אבל זה חוק, זה לא בתקנות.
דוד רותם: החוק קובע שאי אפשר לפתוח את התיק לפני 30 יום.
ליאור שפירא: אבל אני רוצה לעשות עיקול זמני, ראש ההוצאה לפועל יכול לתת לי את זה?
דוד רותם: היום לא, מסיבה אחת פשוטה, כי אתה לא יכול לפתוח תיק.
דוד רותם: אבל זה לא בתקנות, אלא צריך לעשות שינוי בחקיקה.
דוד רותם: הם ניסו להכניס את מה שאתה אומר, ואנחנו אמרנו להם שזה לא חוקי.
דוד רותם: זאת תקנה ג'.
דוד רותם: הם רצו להכניס סעיף שיאמר שאפשר לפתוח את התיק בנסיבות מיוחדות.
דוד רותם: אי אפשר כי החוק קובע הוראה אחרת.
ענת הר אבן: הפתרון הזה הוא בשני מישורים- -
אופיר פינס-פז: מציעים שינוי חקיקה?
אופיר פינס-פז: תציעו שינוי חקיקה.
דנה נויפלד: אנחנו נבחן את האופציה הזאת.
דנה נויפלד: אנחנו מקבלים את ההערה של לשכת עורכי הדין.
דנה נויפלד: הבנו שיש בעיה, ניסינו לפתור אותה באופן שונה.
דנה נויפלד: לא מתאפשר ממילות החוק, ונבחן את האופציה הזאת.
סורין גנות: לפי החוק היום אחרי שבן אדם מקבל פסק דין אחרי שבע שנים, צריך להמתין 30 יום כדי שהוא יוכל להבריח נכסים, ואז לפתוח את התיק.
דוד רותם: אבל את הבעיה הזאת הולכים לפתור בדרך אחרת כי שופטים לא יישבו 7 שנים על פסקי דין.
דוד רותם: זה הולך להיות הרבה יותר מהיר.
אופיר פינס-פז: הצחקת אותי.
דוד רותם: מאז שהוצב הצלם בהיכל הכול בסדר.
דנה נויפלד: סורין, אני רוצה לענות לך.
דנה נויפלד: נזכיר שהסעיף הזה תוקן בשביל לתת הזדמנות לאותם חייבים לשלם לפני שפותחים את התיק בהוצאה לפועל.
דנה נויפלד: יש הזדמנות לשלם תוך 30 יום.
סורין גנות: לכן אמרנו שאנחנו לא רוצים לבטל את ה-30 יום, אבל כשיש טעמים מיוחדים בתצהיר עם בקשה ושכנענו את ראש ההוצאה לפועל- -
דוד רותם: זה שינוי חקיקה, זה לא פה.
סורין גנות: מקובל עליי.
סורין גנות: להבדיל מהמצב הקודם פה אני מסכים.
דוד רותם: אני מודה לאדוני.
23591: יש אפשרות לסעד חלקי, לפחות זמני, מבית המשפט עצמו.
23591: אם יש חשש להברחת נכסים אפשר לפנות לבית המשפט עצמו ולבקש סעד זמני ודחוף לאחר מתן פסק הדין.
ליאור שפירא: אבל התיק מתנהל בהוצאה לפועל, לפי תיקון 24.
23591: ברגע שניתן פסק דין אפשר לבקש מבית המשפט- -
ליאור שפירא: אין פסק דין בתיקון 24.
ליאור שפירא: אין למי לפנות.
23591: תקנות סדר הדין האזרחי מאפשרות - -
סורין גנות: בתיקון 24 – תביעות בסכום קצוב – אין בית משפט, אין כלום.
סורין גנות: אתה הולך להוצאה לפועל.
ענת הר אבן: זה כבר תיק פתוח.
23591: זה מכסה לפחות חלק מהמקרים.
ענת הר אבן: שם אתה לא בבעיה.
ענת הר אבן: אנחנו עדיין רק בפסקי דין.
ענת הר אבן: בפסקי דין יש לך עדיין את תקנה 363ב לתקנות סדר הדין האזרחי.
סורין גנות: בוא נראה את השופט שנותן לי- -
ענת הר אבן: יכול להיות שנוכל למצוא פתרונות אחרים לאור סעיף 7(ה) לחוק.
ענת הר אבן: אבל אלה דברים שצריך לבחון אם הם מתיישבים עם סעיף 7(ה) לחוק שמסדיר את נושא ההליך לפני פתיחה או באמצעות שינוי חקיקה.
ענת הר אבן: אם אנחנו הבאנו את התקנה הזאת לשולחן הוועדה אנחנו באותו ראש.
סורין גנות: ברור.
סורין גנות: אל תשכחו גם שאנחנו שותפים.
סורין גנות: במסלול מקוצר אתה גם צריך להמתין 30 יום.
סורין גנות: 1 באוגוסט יידחה ל-1 בספטמבר, לא חבל?
ענת הר אבן: רק דוד ענה לי אתמול שמה שבחוסר סמכות זה בחוסר סמכות.
סורין גנות: בסוף אני אגיע למסקנה שהמסלול המקוצר הוא הרעיון הכי טוב.
דוד רותם: אמרתי לך.
סורין גנות: לפחות לגבי הפתיחה.
ענת הר אבן: תקנות משנה (ד), (ה) המקוריות עוסקות באותו עניין של סעיף 6 של ביצוע 30 יום לאחר מתן פסק הדין.
ענת הר אבן: תקנה (ו) עוסקת בעניין שדיברתי עליו קודם שאנחנו עושים את האימות מול משרד הפנים, ואנחנו רואים שהתאמה מסוימת שהיא התאמה קלה וניכרת לעין, מציגים לעורכי הדין ואומרים להם שבשם יש שיבוש קל – דודי במקום דוד – ונותנים את האפשרות לתקן את הבקשה, לפי הפרטים שמופיעים במרשם האוכלוסין.
דוד רותם: ואם לא?
ענת הר אבן: אם עורך הדין מתעקש שהשם שהוא הביא להוצאה לפועל הוא השם האמיתי אנחנו אומרים לו, תתכבד ותביא את האישור ממשרד הפנים שאומר שהשם שאתה טוען שהוא השם הוא אכן השם של החייב.
דוד רותם: ואז אתם מבקשים ממנו לפתוח תיק מחדש?
דוד מדיוני: לא, לא.
סורין גנות: יש לך המסמך שסיכמנו?
סורין גנות: ב-10ב הסכמנו שתבוצע התאמה בין נוסח סעיף 6ב לחוק ההוצאה לפועל – "הגשת בקשה לביצוע ממועד ההמצאה בתנאי שנדרש הזוכה להמציא את פסק הדין לחייב, לנוסח תקנה 10, כך שאם לא נדרש הזוכה ייספרו 30 הימים ממועד פסק הדין ולא ממועד המצאתו".
ענת ליברמן: זה כתוב.
ענת ליברמן: תסתכל על הסיפא.
ענת ליברמן: רק אם זה נדרש סופרים את זה ממועד המצאתו.
סורין גנות: בסדר.
סורין גנות: איפה מופיע מה שתיקנו לגבי 10ד: "יאפשר לזוכה", במקום "רשאי הוא לאפשר"?
ענת הר אבן: ב-10ו: "יאפשר לזוכה לתקן את בקשת הביצוע.
ענת הר אבן: בעמוד השני למעלה.
דניאל וקס: הערה טכנית: מאחר שסעיף קטן (ג) בוטל יצטרכו לשנות את הספרור, אבל תת סעיף ו' מופיע בהרבה תקנות, לרבות התקנה שפורסמה ב-2 ביוני.
דניאל וקס: בתיקון מס' 1, תקנה 109יא, מצוטט שם 10ו.
דניאל וקס: הערה שנייה: מה קורה כאשר יש הוספה או שינוי שם?
דניאל וקס: אנחנו מדברים כאן על תיקונים בגלל פליטת קולמוס, אבל לעיתים יש חייבים שמשנים את השם, ולכן אין התאמה מול משרד הפנים.
ענת ליברמן: צריך להביא אישור.
ענת ליברמן: זה לא אחד מהמקרים שבהם מנהל לשכת ההוצאה לפועל רשאי להגיד לו לשנות.
ענת ליברמן: זה לא נכנס במסגרת הפרטים שמפורטים בתקנת משנה (ו) שהיום היא (ה), ובמקרה כזה יצטרכו להמציא אישור חדש.
דוד רותם: גם בתקנה (ה) עצמה כתוב: "אי התאמה, כאמור בתקנת משנה (ה)", והם יצטרכו לתקן את זה ל-(ד).
דניאל וקס: זה לאורך התקנות המוצעות, אבל יש תקנות שכבר פורסמו.
דוד רותם: הם פרסמו תקנות, על-פי התקנות האלה, לפני שהם אושרו?
דניאל וקס: הייתה טעות, לדעתי – בסעיף 63 בתיקון מס' 1.
דוד רותם: בסדר, זאת בעיה שלהם, שיתקנו.
אבנר עורקבי: אני נציג הנכים.
אבנר עורקבי: יכול להיות שלשכת עורכי הדין וההוצאה לפועל יושבים על המדוכה ועושים דברים, אבל אנחנו נלחמים הרבה זמן בקשר לסעיף (ד) בעניין המזונות.
אבנר עורקבי: יש פה מלחמה ארוכה של הנכים שלא יגעו להם בקצבת הייעודיות שלהם --
דוד רותם: לא קשור לעניין הזה.
אבנר עורקבי: היה ראוי- -
דוד רותם: לא קשור לתקנות.
אבנר עורקבי: ראוי להזכיר את זה.
דוד רותם: אבל זה לא קשור לתקנות.
אבנר עורקבי: נכון, אני רואה את זה.
ענת הר אבן: זה יכול לבוא רק עם שינוי חקיקה- -
דוד רותם: צריך לשנות את החוק ולא בתקנות.
ענת הר אבן: לא במסגרת תקנת תקנות שאנחנו מכינים תקנות ביצוע כשהסמכות שיש לנו רק שאובה מהסמכות שניתנה לנו בחוק.
ענת הר אבן: מה שאתה מעלה זה משהו - - - ולא לשינוי תקנות.
דוד רותם: יותר מזה, הייתה הצעת חוק כזאת, והיא נפלה, ואי אפשר שכאשר הממשלה מתנגדת להצעת חוק, להעביר אותה בתקנות.
אבנר עורקבי: אני לא חושב שהיא נפלה.
דוד רותם: היא נפלה, תאמין לי.
ענת הר אבן: תיקון תקנה 11 עוסק במסמכים שיש להגיש עם בקשות הביצוע.
ענת הר אבן: למעשה, יש פה התאמה של מינוחים, למעט תקנת משנה (ג) שבגלל ההפרדה המבנית שיש במערכת ההוצאה לפועל לבין בתי המשפט השמטנו את ייפויי הכוח שנמצאים במזכירות בית המשפט.
ענת הר אבן: למעשה, ייפויי הכוח שיש אפשרות לעשות בהם שימוש הם רק ייפויי הכוח שמופקדים בהוצאה לפועל.
ענת הר אבן: תקנה (ד), במקום פסקה 3 תואמת את הנושא של האימות מול מרשם האוכלוסין; תקנה ד(4) עוסקת במסירת פרטי חשבון בנק שאליו להעביר כספים- -
דוד רותם: אני רוצה להבין את (ד).
ענת הר אבן: לפי תקנה ד, אם יש אי התאמה שמנהל לשכת ההוצאה לפועל מצא על פניו שזה בגלל שיכול אותיות, כינוי וכדומה – כל מה שמוסדר בתקנה 10(ו) הקודמת, הוא מציג לזוכה, והזוכה יכול לתקן את זה.
ענת הר אבן: אם יש התאמה שנופלת ועולה בדבר אי התאמה מוחלטת, אז כדי לפתוח את התיק אנחנו דורשים מהזוכה להגיש אישור, שזה אכן השם של החייב.
דוד רותם: זה מה שאני לא בדיוק מבין.
דוד רותם: אתם אומרים, במקום פסקה 3 יבוא: "אישור בדבר פרטי החייב".
דוד רותם: זאת אומרת, הכלל הוא שקודם כול צריך לצרף אישור בדבר פרטי החייב, אלא אם כן אישר המנהל.
ענת הר אבן: אתה צודק שניסוחית זה ככה.
ענת הר אבן: אבל לשכת עורכי הדין גם העלתה את הסוגיה הזאת.
ענת הר אבן: הכלל הוא שיהיה אימות נתונים מול מרשם האוכלוסין.
דוד רותם: אם כך, נכתוב את הכלל.
דוד רותם: אני אדם פשוט, אני לא יודע מה זה עורכי דין ולא מכיר בעורכי דין, לא מבין מה זה.
דוד רותם: אני בא להוצאה לפועל, ורואה שכתוב: "אישור בדבר פרטי חייב"; אני רץ למשרד הפנים, מביא את האישור, זה עולה לי כסף ולוקח זמן.
דוד רותם: אם הכלל הוא שלא צריך, אז קודם כול לא צריך להיות כתוב "אישור בדבר- -".
דוד רותם: פה אתם כותבים בעצם: "לא תתקבל בקשה לרישום, אלא אם כן צורפו לה המסמכים הבאים: (ד) אישור בדבר פרטי החייב".
דנה נויפלד: ההערה של אדוני היא הערת נוסח, כפי שאני מבינה נכון.
דנה נויפלד: אנחנו נבדוק את זה.
דוד רותם: זאת הערת מהות נוראית.
דוד רותם: דנה נויפלד: היא משפיעה כמובן על המהות- -
דוד רותם: אני מדבר על המהות, הנוסח לא מעניין אותי.
דוד רותם: תכתבי מה שאת רוצה, רק שהמהות תהיה שלא צריך לצרף יותר כי יש לכם ממילא בדיקה.
דוד רותם: אם תהיה לכם טעות לא יכול להיות שיהיה כתוב פה: "אישור בדבר פרטי החייב".
דוד רותם: זה מאוד מהותי, הנוסח לא מעניין אותי.
23591: אפשר להציע הצעת תיקון קטן: להשמיט את המילים "אישור בדבר".
23591: מכיוון שתחילת התקנה אומרת: "יפורטו ויצורפו", כלומר מדובר לא רק על המסמכים המצורפים, אלא גם הפרטים המפורטים, אולי נכתוב "פרטי החייב" במקום "אישור בדבר פרטי החייב".
23591: אז הדבר יסתדר ויענה על הקושיה שהיושב ראש העלה.
ענת ליברמן: אבל חשוב להזכיר שיש מקרים שצריך את האישור בדבר פרטי חייב כי האימות מול מרשם האוכלוסין עונה רק לגבי מצב שבו אותו חייב רשום ונרשם במרשם האוכלוסין.
ענת ליברמן: כלומר אזרח מדינת ישראל ויחיד.
ענת ליברמן: אישור בדבר פרטי חייב בא לענות על הצורך של חברות, אגודות שיתופיות וכדומה.
דוד רותם: אז תכתבו:
דוד רותם: פרטי החייב וכך וכך, ואז תידרש.
דוד רותם: כי בעצם אתם אומרים שכל תיק צריך פרטי חייב.
ענת ליברמן: הכוונה של שנינו היא אותה כוונה, זה רק עניין של ניסוח אחר.
דוד רותם: כוונות זה רק בראש השנה וביום כיפור בבית כנסת.
דוד רותם: אני לא מכיר את המושג "כוונות".
ענת הר אבן: אנחנו מקבלים את ההערה, נתקן את זה.
23591: בהתאם להחלטה נשב על ניסוח.
ענת הר אבן: אנחנו עוברים ל-2, שבו אדוני בטח יעיר את אותה הערה.
ענת הר אבן: אני עוברת להוספת תקנות 2א עד 22ד שנוגעות להגבלות.
ענת הר אבן: תקנות אלה מסדירות את אופן הטלת ההגבלות.
ענת הר אבן: בהתחלה ההגבלה תהיה בכתב, יפורטו בה הגבלות שמבקש הזוכה.
ענת הר אבן: ב-22א אנחנו דורשים אישור בדבר פרטי החייב מאחר שבמערכת ישנם תיקים שעד היום לא נעשה אימות במרשם האוכלוסין, וכדי שההגבלות תוטלנה על החייב האמיתי יהיה צורך לעשות את ההתאמה הנדרשת מול מרשם האוכלוסין.
ענת הר אבן: תקנה 22ב' עוסקת בטופס ההתראה שיש לשלוח לחייב.
ענת הר אבן: היא מדברת על כניסת ההגבלה לתוקף, אלא אם כן החייב מתייצב לחקירת יכולת.
ענת הר אבן: תקנת משנה 22ב-ג מדברת על הגבלה נוספת שמוטלת על החייב.
ענת הר אבן: לפי החוק, אין צורך לשלוח התראה נוספת, והתקנה מאמתת את זה.
ענת הר אבן: תקנה 22ג מדברת על ההודעות שנשלחות לכל הגורמים המפורטים בצו ההגבלה, כשההודעות נשלחות גם באמצעות תקשורת בין-מחשבים.
ענת הר אבן: גם נושא ההגבלות נעשה באמצעות תקשורת בין-מחשבים למשרד הפנים, לביקורת הגבולות או למשרד הרישוי.
ענת הר אבן: עם כל הגופים האלה ישבנו ותיאמנו את אופן משלוח הממשקים.
ענת הר אבן: פירטנו מה יירשם בהודעה – שם החייב, תעודת הזהות שלו- -
דוד רותם: כשעיכבו את יציאתי מהארץ בגלל תקשורת בין מחשבים, ואחר-כך התברר שהייתה טעות – אצל מי הטעות?
דוד רותם: במחשב שלכם?
ענת הר אבן: כשחייב יצא מן הארץ?
דוד רותם: לא יצאתי מהארץ, זה בדיוק העניין.
דוד רותם: רק אחר כך התברר שהייתה באיזשהו מקום טעות.
אריה כהן: אפשר לבדוק איפה הטעות.
דוד רותם: איך אפשר לבדוק איפה הטעות?
אריה כהן: ברגע ששולחים עיכוב יציאה מן הארץ, אנחנו מקבלים מחוברים במערכת מחשוב ללא נגיעת אדם, ומקבלים מהם הודעה בחזרה שהעיכוב נרשם.
אריה כהן: ואז אם הם נתנו לאדם לצאת אז הטעות היא שלהם- -
דוד רותם: לא, העיכוב נרשם, רק שבטעות השתבש איזשהו פרט.
דוד רותם: אני תמיד מפחד מזה, אני מגיע לשדה התעופה, ואז מקלידים את המספר שלי, ואני תמיד פוחד שאולי יש לי עיכוב יציאה מן הארץ.
דוד רותם: מי אז אחראי?
דוד רותם: כי אתה יודע, תקשורת בין מחשבים זה דבר מצוין.
אריה כהן: אני לא אגיד לך שזה לא קורה.
אריה כהן: מכיוון שהנתונים לא טויבו בעבר, והם באמת נשלחו כנתונים שלא טויבו, אז בתיקים הישנים עדיין עשויה להיות כזאת תקלה, ויש לנו פתרון בכל שעות היום והלילה לנושא הזה.
דוד רותם: אני הגעתי לשדה התעופה, אומרים לי, אדוני, אתה לא יכול לצאת, יש צו עיכוב יציאה מן הארץ.
דוד רותם: לי אין זמן ואין לי ראש, אני נוסע הביתה, הפסדתי את המטוס, הפסדתי את החופש, הפסדתי את הכיף.
דוד רותם: אני רוצה לדעת איפה הטעות – אצלך או אצלם.
ענת הר אבן: זה דבר שטעון בדיקה, כמו שאריה הציג קודם.
ענת הר אבן: מהלך אימות נתונים מול משרד הפנים בא לצמצם , להפחית ולמזער את הטעויות האלה שיכול שקרו.
ענת הר אבן: אבל אנחנו מקווים שלאחר שאנחנו נעשה את האימות מול משרד הפנים – ואנחנו מבקשים שגם בהגבלות לא תוטל הגבלה, אלא אם כן נוודא שמדובר בחייב שכנגדו התיק פתוח, ואז אנחנו מונעים את הטעויות האפשריות האלה.