GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יוסף וסרמן: על-פי הבנתי, הסיבה היחידה שהמנכ"ל המליץ לסגור את המרכז הארצי לגישור היא מפני – אם מותר לי לצטט, הוא אמר: "במידה והכנסת היתה יושבת מחר ומחוקקת חוק שאומר שהוקם מרכז לגישור במשרד המשפטים, והמרכז לגישור יהיה אחראי על רישוי, בחינה ופיקוח על מגשרים, היינו יודעים לעשות את זה.
יוסף וסרמן: יש לנו במשרד המשפטים יחידות כאלה לרוב.
יוסף וסרמן: אנחנו אחראים על מקצוע ראיית החשבון, על מקצוע השמאים, על מקצוע טוענים רבניים, על חוקרים פרטיים".
דוד רותם: הוא דיבר על מקצועות.
יוסף וסרמן: גם מקצוע טוען רבני הוא חלק מן האחריות שלו.
יוסף וסרמן: אחרי כן היה סיכום בעניין זה.
יוסף וסרמן: אז הוא לא ידע על כך, אבל מאז הוא למד את זה.
יוסף וסרמן: אדוני המנכ"ל, בואו נחליט היום שיש מקום ללכת לחקיקה ויש מקום להקים מרכז ארצי לגישור.
יוסף וסרמן: אני מבין שיש תסכול של מנכ"ל שיודע לעשות ורוצה לקדם את המקצוע אבל אין לו את הסמכות ואת הכלים.
יוסף וסרמן: הוא תלוי בכל-כך הרבה גורמים.
יוסף וסרמן: אם תהיה חקיקה, בשיתוף של כולם, וניתן למשרד המשפטים בראשות המנכ"ל את הסמכות ואת הכוח לקדם, אני סבור שזאת תהיה ברכה, לא רק למשרד המשפטים אלא לכלל עם ישראל.
יוסף וסרמן: תודה.
דוד רותם: בעוד 20 דקות נסיים את הדיון כי אנו חייבים לפנות את החדר.
דוד רותם: אם מישהו מבקש להוסיף דבר מה ולא לחזור על מה שכבר נאמר, בבקשה.
ענת הברמן: אני מנהלת את מרכז הגישור במעלה אדומים.
ענת הברמן: אני מבקשת לומר שני משפטים.
ענת הברמן: הערך המוסף של קיום מרכזי "גישור בקהילה" הוא בעיסוק בשינוי האקלים החברתי.
ענת הברמן: זאת המהות העיקרית של מרכזי "גישור בקהילה".
ענת הברמן: אנחנו עוסקים בכלל התחומים, וניתן כמובן בשמחה לשתף פעולה עם לשכת רואי החשבון.
ענת הברמן: זה חלק מן המנדט שלנו, לגעת בכל מחלוקת.
ענת הברמן: יש לנו תורה ואמות מידה מקצועיות.
ענת הברמן: את הכלים הללו קיבלנו מן המרכז הארצי לגישור ויישוב סכסוכים בקהילה.
ענת הברמן: אי אפשר להתעלם מחלקה של ד"ר לי לי-און בעשייה הזאת.
ענת הברמן: כל מי שיושב כאן נהנה מאותן אמות מידה מקצועיות.
ענת הברמן: אפשר להעיר הערות על עשייה, אבל רק מי שעושה גם טועה או שוגה, והכול דרוש, ונכון שיתוקן.
ענת הברמן: אני מבקשת לומר משפט מסכם, ובעיניי הוא המשפט העיקרי.
ענת הברמן: לאזרחי מדינת ישראל יש זכות לפתור את המחלוקות שלהם בכוחם הם.
ענת הברמן: רק מרכזי "גישור בקהילה" מזמינים את הסיטואציה הזאת.
ענת הברמן: תודה.
עמיר מורן: נדמה לי שאני היחיד כאן שעוסק בגישור לפרנסתו כבר 10 שנים, לא בגישור ציבורי ולא בגישור בקהילה, למרות שגם בזה עסקתי בעבר.
עמיר מורן: הגעתי לכאן מן הגליל כדי לתת קול לזווית שאני מייצג כאן.
עמיר מורן: מבלי לחזור על הדברים שנאמרו, כאשר אני מסתכל לאחור על העשור הזה, לי אישית ולמגשרים שאני מכיר המרכז הארצי לגישור נתן תרומה שלא תסולה בפז.
עמיר מורן: הן בהכשרה ובמיסוד ההכשרה, הן בהתמקצעות והתמחות, והן ביצירת נהלים, כולל פרויקט "המהות" שעכשיו מתחיל לפעול בהצלחה ולדעתי לא יהיה לו המשך אם לא יהיה מרכז שירכז אותו כפי שצריך.
עמיר מורן: מה שמטעה אותנו, ואולי זה שהביא את הנהלת משרד המשפטים לשקול מחדש את פעילות המרכז הארצי לגישור, הוא בעיות שונות בהתנהלות המרכז.
עמיר מורן: לא היה לו מספיק כוח.
עמיר מורן: המסקנה המוטעית היא שמרכז שלא פעל בדי כוח אין לו מקום.
עמיר מורן: המסקנה צריכה להיות הפוכה.
עמיר מורן: צריך לצאת מתוך המשבר בנושא הזה על-ידי מינוי צוות שיבחר הנהגה ודרכי פיתוח של המרכז הזה כדי שתמשיך להיות לו ההשפעה שהיתה לו ב-5 השנים הראשונות לקיומו.
עמיר מורן: בחברה הלעומתית והאדוורסרית שלנו יש למוסד הזה מקום שקשה לתאר.
עדו בזק: אני מרמת הנגב, מרכז את הפורום של מנהלי מרכזי "גישור בקהילה".
עדו בזק: אני פונה אליך, כבוד השר.
עדו בזק: בעצם זו הזדמנות שלך ליצור שינוי בהעצמת מרכזי הגישור בכל הארץ.
עדו בזק: כפי שנאמר כאן, 25 מרכזים פועלים כבר, אפילו 30 כמעט, ויש עוד 25 מרכזים בדרך.
עדו בזק: האנשים הקימו אותם מתוך אמונה ומתוך אכפתיות.
עדו בזק: ארגונים שקמים בראשיתם מתוך אמונה של אנשים שפועלים בהתנדבות יכולים להחזיק מעמד עד למקום כלשהו, ומשם חייבים למסד.
עדו בזק: אני מסכים עם דבריו של חברי כאן.
עדו בזק: זאת הנקודה שבה נפתחת הזדמנות.
עדו בזק: יש אפשרות שניפול ואז נסגור, גמרנו, מה זה משנה, אבל יש הזדמנות שנמריא.
עדו בזק: זה תלוי בך, אדוני השר.
עדו בזק: אני קורא לך לראות את ההזדמנות.
עדו בזק: זה דבר אחד.
עדו בזק: דבר שני, כפי שנאמר כאן כבר, המרכז הארצי לגישור צריך ליצור התלכדות של האנשים השונים, של התפיסות השונות.
עדו בזק: צריך להקים פורום על-יד משרד המשפטים על מנת להעצים, למסד ולתקנן את כל נושא הגישור.
עדו בזק: תודה.
דוד רותם: אדוני מנכ"ל משרד המשפטים, אדוני השר.
משה שילה: שלום לכולם.
משה שילה: אנו נפגשים כאן זו הפעם השנייה, למיטב זכרוני.
משה שילה: מי שיקרא היטב את פרוטוקול הישיבה הקודמת, משלהי הכנסת הקודמת, יראה שכאשר ייצגתי את עמדת שר המשפטים ואת עמדתי בעניין הזה לא אמרתי דבר וחצי דבר בגנות רעיון הגישור.
משה שילה: תעשו את ההבחנה, כי כאן חלק מן האנשים, לא כולם, מבלבלים בין שני הדברים.
משה שילה: הגישור כרעיון, כתפיסת עולם, כתהליך שניתן לבחון את שאלת היישום שלו הוא רעיון שיכול להיות נכון ויכול להיות לא נכון.
משה שילה: יש מקומות שהוא מצליח, יש מקומות שהוא לא מצליח.
משה שילה: שמעתם דוגמה אחת כזאת לפחות.
משה שילה: אבל הוא בהחלט רעיון שצריך לבחון ולבדוק אותו.
משה שילה: פרויקט "המהות", למשל, שנערך בימים אלה בבתי-המשפט הוא רעיון שאנו במשרד המשפטים דחפנו על מנת לבדוק אותו.
משה שילה: אני מקווה שהוא יסתיים בהצלחה אך אני לא בטוח בתוצאות.
משה שילה: השאלה של קיום המרכז לגישור במתכונתו הנוכחית, או במתכונתו ב-5-6 השנים האחרונות – הזיכרון הארגוני שלי לא הולך כל-כך רחוק אחורה – היא שאלה אחרת לחלוטין.
משה שילה: אני מסכים אתכם שיש כאן עניין של מסר ושל מותג, וגם אולי של אווירה ושל יחסי ציבור, אבל אלה לא השאלות המהותיות.
משה שילה: השאלה המהותית, האם המרכז לגישור שמדינת ישראל משלמת עבורו כסף, סכום כזה או אחר, 4 מיליון שקלים בשנה, נותן את מה שמדינת ישראל סבורה שעליו לספק.
משה שילה: מנקודת המבט של חלק מן הנוכחים כאן התשובה היא כן.
משה שילה: שמעתי את זה.
משה שילה: אבל, רבותי, אני לא רוצה לספר לכם על צרות של מנכ"ל משרד ממשלתי.
משה שילה: במשרד המשפטים יש 50 יחידות.
משה שילה: המרכז לגישור הוא אחד מהם, בין הקטנים שבהם.
משה שילה: אף אחת מן היחידות – בלי קשר לשאלת קיום המנהל או היעדר קיומו – לא מתנהלת ולא התנהלה בצורה הזאת, ללא מטרות.
דוד רותם: פרקליטות המדינה היא אחת מן היחידות האלה?
דוד רותם: אני מקווה שלא תמליץ לסגור גם אותה.
דורית ואג: אל תתן לו רעיונות ...
דוד רותם: זה מה שנקרא: הפוך על הפוך.
דוד רותם: אם הוא יציע את ההצעה הזאת ייתכן שנתמוך בה ...
משה שילה: תזמין אותי לדיון ...
משה שילה: פרקליטות המדינה היא יחידה אחת בתוך משרד המשפטים.
משה שילה: היא היחידה הגדולה ביותר, עם למעלה מ-1,000 עובדים, אבל היא יחידה אחת מתוך חמישים.
יעקב נאמן: אני לא מבין, אתם רוצים להגדיל את בעיית האבטלה בארץ?
יעקב נאמן: ...
משה שילה: עם כל הכבוד למקצוע הגישור, לרעיון הגישור, לצורך בשינוי התפיסה החברתית – אני מקבל את הדברים האלה.
משה שילה: לא התגרשתי מן הרעיון הזה.
משה שילה: אני מודה ומתוודה שאני לא מומחה גדול בתחום הזה.
משה שילה: יש לי "מעט" עיסוקים לעסוק בהם.
משה שילה: אבל לא המרכז לגישור במתכונתו הנוכחית הוא שיספק את הישועה.
משה שילה: מנקודת מבטכם – כן, כי אתם מקבלים פה טובה, שם השתלמות, קצת הכרת תודה, שם איזה מסמך ששולחים לכם ומעירים לכם.
משה שילה: סליחה, זה לא המרכז לגישור שאני מבין שצריך להיות.
משה שילה: אם תשאלו אותי מה צריך להיות המרכז לגישור, ראיתי כאן הצעה להקמת רשות לגישור – אני חושב על משהו בכיוון הזה.
משה שילה: אני לא יודע מי הכין את זה, לא הספקתי לקרוא את המסמך במלואו כי הוא לא הועבר אליי קודם.
משה שילה: אני חושב על איזשהו מקום, לא במשרד המשפטים שיש לו אולי עניינים אחרים ואינטרסים אחרים, אלא מקום במסגרת ממשלתית שיאורגן, שיתוקנן, שתהיה לו מדיניות, שיהיה רשות אחת להסמכת המגשרים, שיבחן אותם, שתהיה לו ועדת משמעת שתראה מה לעשות עם מגשרים שלא עבדו באותם קודים של אתיקה.
משה שילה: זה מרכז לגישור.
משה שילה: אתם ומשרד המשפטים חיים היום עם מרכז שהוא קצת עוזר וקצת מוסד מחקר אקדמי וקצת מפיץ רעיונות.
משה שילה: בתחום הפצת הרעיונות יש הצלחה גדולה, אני מסכים.
משה שילה: עובדה שכולכם יושבים כאן.
משה שילה: אני לבד מול עשרות אנשים שהרעיון הזה הופץ אליהם בהצלחה בשנים האחרונות.
משה שילה: אבל מבחינת מה שמצופה ממרכז לגישור שהמדינה מקימה ומממנת ויש לה מדיניות בהקמתו, המרכז לגישור הזה לא מספק.
משה שילה: כדי שהוא יספק את מה שצריך לעשות הוא לא יהיה המרכז לגישור במתכונת שאתם מכירים.
משה שילה: כך אמרתי בישיבה הקודמת ואני אומר היום במילים ברורות יותר.
משה שילה: לכן חשבתי, וכך המלצתי לשר, שאת המרכז לגישור במתכונתו הנוכחית, שלא ראיתי אפשרות מעשית להפוך אותו למשהו אחר, צריך לסגור.
משה שילה: גם 4 מיליון שקלים בשנה הם כספי מדינה שצריך להשקיע אותם אולי במקומות נכונים יותר וטובים יותר.
משה שילה: בכל מה שאמרתי עד לרגע זה, ואני מבקש שתשימו את לבכם לכך היטב, לא הבעתי התנגדות לרעיון הגישור, שבהיגיון הבריא שלי נראה לי רעיון בכיוון נכון, שצריך לבחון אותו ואת היישום שלו בשדות שונים ובכיוונים שונים.
משה שילה: שמעתי: "צדק מאחה", "גישור בקהילה" – נכון.
משה שילה: אבל, רבותי, לא המרכז לגישור, למעט השאלה של המותגיות או המסר, הוא ש"מספק את הסחורה".
משה שילה: תודה.
יעקב נאמן: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, המוזמנים הנכבדים.
יעקב נאמן: אני חייב וידוי אישי.
יעקב נאמן: אני עסקתי בגישור עד לפני 3 חודשים, בתיקים מסובכים מאוד שהופנו אליי על-ידי בתי-המשפט.
יעקב נאמן: לא רק שאני מאמין גדול בגישור, אלא אני רוצה להפנות את תשומת לבכם לפירושו של בעל הטורים בפתיחת פרשת משפטים.
יעקב נאמן: הוא אומר: "אלה המשפטים, חייב הדיין לעשות את הפשרה טרם יעשה משפט".
יעקב נאמן: ראשי התבות: ואלה המשפטים.
יעקב נאמן: אין ספק שצריך לקדם את הגישור, לא רק מבחינת העומס על בתי-המשפט שהוא בלתי סביר ובלתי נסבל, אלא כי זה דרך לפתור בעיות בחברה, יעילה הרבה יותר מן הדרך המשפטית שחותכת את הדברים לכאן או לכאן.
יעקב נאמן: השאלה העומדת על הפרק איננה אם הגישור חשוב, האם הוא חיוני למדינת ישראל, אלא האם המרכז הזה, שנכשל בתפקידו, צריך להמשיך בו.
יעקב נאמן: קיבלתי בהחלט את עמדת המנכ"ל, שבתנאים הקיימים המרכז הארצי לגישור נכשל בתפקידו ואין טעם לזרוק כספי ציבור נוספים על דבר שנכשל.
יעקב נאמן: אני סבור שצריך לבחון כיצד להקים יחידה מיוחדת שתטפל בהעצמת הגישור במדינת ישראל.
יעקב נאמן: אבל "לא אל הנער הזה התפללנו" במרכז הארצי לגישור הקיים.
יעקב נאמן: תודה רבה.
ברוך שוגרמן: אני מנהל השירות לעבודה קהילתית במשרד הרווחה.
ברוך שוגרמן: אני מכהן כיושב-ראש הוועדה הארצית לקידום דיאלוג, יישוב סכסוכים וגישור בקהילה.
ברוך שוגרמן: כבוד השר, התאחדנו, 5 משרדי ממשלה נוספים מלבד משרד המשפטים, לפני יותר מעשור לקדם את הנושא הרחב שחברים רבים דיברו עליו כאן, ועוד יותר רחב מהגישור אפילו – הדיאלוג בקהילה.
ברוך שוגרמן: אבל אני רוצה להתייחס ספציפית למשמעות של סגירת המרכז הארצי לגישור, וגם להציג קצת נתונים, במי זה יכול לפגוע.
ברוך שוגרמן: פועלים היום 26 מרכזים ברחבי הארץ שאנחנו בקשר איתם.
ברוך שוגרמן: 26 המרכזים הללו, על-ידי איגום משאבים שלנו מחוץ למשרד המשפטים, של מיליון שקלים, עוסקים היום ב-1,300 גישורים בשנה.
ברוך שוגרמן: זה 1,300 תיקים שכנראה לא מגיעים לבתי-המשפט.
ברוך שוגרמן: אתה יכול לעשות את החשבון ואדוני המנכ"ל יכול לעשות את החשבון על החיסכון שנובע מכך.
ברוך שוגרמן: אני מכיר את החשבון במשרד הרווחה.
ברוך שוגרמן: אתה יכול לעשות חשבון כמה כסף זה חוסך במשרד המשפטים.
ברוך שוגרמן: מלבד זה, מפעילים עשרות, ואולי מאות מתנדבים מגשרים, חלקם עורכי-דין, חלקם בעלי מקצועות שונים.
ברוך שוגרמן: אני בעוונותיי אינני עורך-דין, אני עובד סוציאלי קהילתי, זאת ההתמחות שלי.
יעקב נאמן: שלא יהיו לך עוונות גרועים יותר ...
ברוך שוגרמן: אני מאמין בדרך.
ברוך שוגרמן: אני מסכים לחלק מן הטענות שנשמעו כאן, ושעלו גם אצלנו.
ברוך שוגרמן: אין לי יחידה ממשלתית וגם אני כעובד מדינה יודע שלא תמיד יחידה מסוגלת לעשות את כל שמוטל עליה.
ברוך שוגרמן: אבל אני סבור שיש שני דברים חשובים שצריך לעשות גם אם תתקבל, שלא על דעת האנשים כאן, החלטה לסגור את המרכז הארצי לגישור.
ברוך שוגרמן: גם אם תתקבל החלטה כזאת, ואני מתנגד לה, ואנחנו בוועדה הארצית לקידום דיאלוג, יישוב סכסוכים וגישור בקהילה מתנגדים לכך, הייתי רוצה להעיר, מכיוון שאנחנו נמשיך לעסוק בזה, שני דברים שחייבים לעשות.
ברוך שוגרמן: דבר ראשון, אסור שמשאבי הידע והניסיון שנצברו ביחידה הזאת יילכו לאיבוד.
ברוך שוגרמן: נשמח כוועדה לעמוד לרשותכם, לחשוב אתכם איך כדאי להעביר את זה ולנצל את הידע שנצבר בעתיד.
ברוך שוגרמן: דבר נוסף, שהוא לדעתי עוד יותר חשוב, ציינתי שבאיגום משאבים שהם לאו דווקא ייעודיים לגישור הגענו למיליון שקל מכספי המדינה לתמיכה ביחידות הללו.
ברוך שוגרמן: אני מבין שהיום יש כ-4 מיליון שקל ביחידה הזאת במשרד המשפטים.
ברוך שוגרמן: אני חושב שכדי להמשיך ולהפיץ ולהפעיל את המרכזים הללו אנו זקוקים לפחות לחלק, אם לא לכל המשאבים הללו.
ברוך שוגרמן: זה לא יהיה התייעלות אם המשאבים הללו לא יתמכו בגישור בקהילה.
ברוך שוגרמן: אני קורא לכם לסייע לשכנע את משרד האוצר, למצוא את הדרך שהתקציבים הללו יישארו כמשאבים לגישור.
ברוך שוגרמן: את היעילות אפשר להבין כבר להבין מן הדברים שאמרתי ומן האנשים שיושבים כאן ומייצגים המון אנשים שעוסקים בזה, בעיקר בהתנדבות בקהילה.
ברוך שוגרמן: דבר אחרון, ובזה אסיים, המשמעות למערכת המשפט של אי-טיפול בסכסוכים בקהילה, גדולה.
ברוך שוגרמן: אנו עדים השנה לדברים שקרו הן בין פרטים והן בערים שלמות, כמו עכו למשל, שגם שם יש לנו מרכז גישור חדש.
ברוך שוגרמן: החשבון שצריך לעשות איננו רק במספרים.
ברוך שוגרמן: החשבון שצריך לעשות הוא חשבון נפש.
ברוך שוגרמן: לכן אני סבור שלמשרד המשפטים יש מקום לפעול בנושא הזה גם בעתיד.
ברוך שוגרמן: אנחנו כוועדה הארצית לקידום דיאלוג, יישוב סכסוכים וגישור בקהילה נשמח להיות בקשר גם עם משרד המשפטים, לחשוב איך משרד המשפטים, שנושא בתפקיד חשוב מאין כמותו במדינה בנושא הזה, לא ייצא לגמרי מן התמונה של הגישור והטיפול בקונפליקטים בקהילה.
דוד רותם: תודה, רבותי.
דוד רותם: זמננו תם.
דוד רותם: אסכם את הדיון.
דוד רותם: אדוני השר, אדוני המנכ"ל, מדובר בעניין מנהלי ולוועדה הזאת אין סמכות לקבל בו החלטות.
דוד רותם: יחד עם זה, הוועדה הזאת רואה בנושא הגישור דבר חשוב מאוד, ואני מבין שגם אתה, אדוני המנכ"ל וגם אתה, אדוני השר מעריכים את נושא הגישור.
דוד רותם: שמעתי משניכם עניין אחד: לא אל הילד הזה פיללנו.
דוד רותם: אבל אני מוכרח לומר לכם, כאשר יש ילד עם מום כלשהו במשפחה, צריך לבדוק קודם כול את ההורים.
דוד רותם: עלינו לבדוק האם ההורים נתנו לו את מה שהיה צריך לתת.
משה שילה: את ההורים הביולוגיים.
דוד רותם: נכון, אבל ההורים הביולוגיים של המרכז הארצי לגישור זה משרד המשפטים.
דוד רותם: בואו נבדוק קודם כול האם נתנו למרכז את התנאים הדרושים.
דוד רותם: דבר שני, גם כאשר יש ילך עם בעיה, אנחנו לא מנתקים אותו, אלא פועלים ועושים כל שאפשר כדי לסייע בידו.
דוד רותם: יש כאן ציבור רחב שנעזר במרכז הארצי לגישור.
דוד רותם: אנו שומעים קריאה מן השטח לא לסגור את המרכז.
דוד רותם: אתם אומרים: נקים משהו חדש.
דוד רותם: קודם כול תקימו את המבנה החדש, תבססו אותו, ואז תנתקו את המרכז הארצי לגישור מן המכשירים.
דוד רותם: אבל כל עוד לא הקמתם דבר חדש, כל עוד אין לאנשים שיושבים כאן ולמרכזים שהם מייצגים תחליף שממנו יקבלו את הסיוע, בסופו של דבר הציבור הוא שקובע אם נזקקים לדבר או לא נזקקים לו.
דוד רותם: אני פונה אליכם כהחלטת ועדה פה אחד, לשוב ולשקול ולקבל החלטה שיוקם גוף שימלא את הדרישות שאתם רוצים שימלא, ורק לאחר מכן לסגור את המרכז הארצי לגישור הקיים.
דוד רותם: אנחנו פותחים את הישיבה לגבי תקנות ההוצאה לפועל, תיקון מס' 2.
דוד רותם: מי הגיש את התקנות?
סורין גנות: לפני זה, כבוד היושב ראש, אם אפשר לברך אותך.
סורין גנות: ישיבה ראשונה של לשכת עורכי הדין.
דוד רותם: לא, כבר הייתם פה, תאמין לי.
סורין גנות: אני לא הייתי פה.
סורין גנות: לואי ה-14 אמר: "המדינה זה אני".
דוד רותם: הלשכה זה אתה?
סורין גנות: אני רק מצטט את לואי ה-14.
סורין גנות: כל אחד והאלגוריות שלו.
סורין גנות: נחמד שמתקדמים לכיסא המרכזי מהכיסא של האופוזיציה הלוחמת.
דוד רותם: רק זזים ימינה, תשים לב.
דוד מדיוני: אני מנהל מערכות ההוצאה לפועל.
דוד מדיוני: התקנות הוגשו, כמובן, על-ידי שר המשפטים.
דוד מדיוני: בתיאום מוקדם איתכם החלטנו שאולי כדאי שניכנס לנקודת התחלה שכולנו יודעים לצאת ממנה, כי יש לנו עוד הרבה מפגשים יחד, חשבתי שנעשה מצגת, ואישרתם לנו להקרין מצגת כדי לדעת מה עשינו בתקופה האחרונה.
דוד מדיוני: מערכות ההוצאה לפועל: גביית קנסות – עצמאיות מינואר האחרון, לפי החוק שעבר כאן, גם בעזרתך.
דוד מדיוני: אנחנו תמיד אומרים ומצטטים אצל כל מי שאמור לדעת שאם ישקיעו במערכת השפיטה וברשויות אכיפה נוספות ולא ישקיעו במערכת ההוצאה לפועל, לא עשינו שום דבר.
דוד מדיוני: זה בעצם סוגר את המעגל האכיפתי.
דוד מדיוני: זו בעצם התובענה שלנו, משם אנחנו יוצאים מנקודת הנחה כדי להרים את המערכת החדשה והמופרדת מבתי המשפט.
דוד מדיוני: עקרונית היעדים ששמנו לעצמנו למטרה זה שיפור השירות, השקיפות, הגברת נגישות למידע ככל הניתן לכל הלקוחות שלנו ושיפור מערכות המחשוב כדי לתמוך בדברים הללו.
דוד מדיוני: הדברים המרכזיים שעברו ברפורמה בנובמבר כשעבר החוק כללו מספר דברים.
דוד מדיוני: אני אגע בתמצית רק בדברים שעסקנו בהם במובנים הבאים: שינוי ארגוני, נגישות למאגרי המידע, מסלול הגבייה המקוצר והגבלות החייבים.
דוד מדיוני: כל התחולות של הזמנים נספרות מ-16 במאי ואילך.
דוד מדיוני: במצגת אפשר לראות את המבנה הארגוני של מערכת ההוצאה לפועל העצמאית.
דוד מדיוני: אחד החוליים של מערכת ההוצאה לפועל הוא שלא היה קשב ניהולי ולא היה קשב תקציבי, והיא הוזנחה לאורך השנים.
דוד מדיוני: בחודשים האחרונים עיצבנו מבנה ארגוני, הוצאו מכרזים, ואנשים זכו בתפקידים שונים כדי לתת מענה במחוזות השונים ובלשכות השונות.
דוד מדיוני: הירוקים והכתומים במצגת זאת שדרת הניהול הבכירה.
דוד מדיוני: אריה כהן, שאתה מכיר אותו הרבה שנים זכה במכרז של סמנכ"ל בכיר לאכיפה וגבייה, היועצת המשפטית שנבחרה, עורכת הדין ענת הר-אבן, ובצד שמאל אלה מנהלי המחוזות שלנו שלכל אחד מהם כפופות כל הלשכות וכל המוצל"פים המקומיים.
דוד רותם: הממונה על הרשמים כפוף למנהל בתי המשפט?
דוד מדיוני: כרגע זה מה שיש.
דוד מדיוני: זאת חיה מוזרה, אני מסכים איתך לגמרי, אבל עוד נבוא לשולחן הזה כדי לבקש לשנות דברים מסוימים בנוגע לרשמים, ואז נעשה את הסדר כולו.
דוד מדיוני: לגבי הגרף, בצד הימני באייטמים הכחולים אפשר לראות את המידע שכבר נכנס לתוקפו ב-16 במאי.
דוד מדיוני: חלקו כבר ממומשק, חלקו בצורה ידנית זמנית וחלקו תמיד יהיה ידני.
דוד מדיוני: ב-16 באוגוסט ייכנס כל המידע שנמצא במרכז, החל ברשם המשכונות, מנהל מקרקעי ישראל, כונס הנכסים, אגף רישום מקרקעין, קופות הגמל וכולי.
דוד מדיוני: ב-16 באוקטובר – התאגידים הבנקאיים בהתאם לכללים.
דוד מדיוני: לגבי מידע וכתובות, אנחנו מתכוונים כבר לפנות אל שר המשפטים כדי להקדים עוד את המועדים ולבקש כבר להקדים את זה ולממשק מול HOT, YES, אורנג' וכל הגופים האחרים כי הכתובות זאת נקודת מוצא מאוד חשובה.
דוד מדיוני: לאחרונה נתקלנו בהרבה תופעות שקרו מכיוון שהכתובות מאוד בעייתיות, ואני מקווה שזה יצלח.
דוד מדיוני: מסלול גבייה מקוצר: אנחנו בשלבים סופיים של שינויי תוכנה, גיוס של כוח אדם, וב-1 באוגוסט אנחנו מתחילים את התהליך הזה כדי שהקהל יוכל לפתוח את התיקים עד 10,000 שקל בלשכות השונות, ויחידה ארצית – מעין מזכירות אחורית – תטפל בזה.
דוד מדיוני: נבחר במכרז מנהל היחידה, ואנחנו עושים כל מה שצריך כדי שזה יעבוד.
דוד מדיוני: הגבלות של רישיון נהיגה מלהחזיק ולחדש דרכון.
דוד מדיוני: אלו הגבלות שאנחנו מאוד מחשיבים, ומבחינתנו הממשקים מול הגופים הרלוונטיים עובדים.
דוד מדיוני: עוד לא מרגישים את ההגבלות כי עוד לא חלפו הימים שצריך מרגע שמבקשים להטיל הגבלה ועד שהרשם יכול לאשר אותה.
דוד מדיוני: לגבי נתונים לגבי היקף התיקים והגבייה, גם שלחתי לך את החוברת המסכמת של 2008.
דוד מדיוני: כרגיל, הבעיה הגדולה היא שמספר התיקים הולך וגדל; מספר התיקים הנסגרים עולה קצת ולא מעבר לכך, ותיקים שנפתחו כל הזמן נפתחים.
דוד רותם: בטבלה הקודמת – הירוק זה תיקים שנפתחו, וזה קטן כזה, בקושי יש שם.
דוד רותם: המלאי שלכם, בלי עין הרע, הולך וגדל.
דוד מדיוני: אני אדבר תכף על המלאי.
דוד מדיוני: אפשר לראות שהתובענות לקחו חלק מאוד נכבד בשנים האחרונות מאז שהחוק השתנה שאפשר להגיש את התובענות ישר בהוצאה לפועל.
דוד מדיוני: בסך-הכול כשלוקחים את התובענות ואת הפתיחה של פסקי דין אפשר לראות שזאת המסה הכי גדולה שיש במערכת ההוצאה לפועל.
דוד מדיוני: זה הגרף שרציתי לדבר איתך עליו.
דוד מדיוני: כבר התחלנו לטפל מול מחלקת ייעוץ וחקיקה, שכל התיקים בגניזה שמאופיינים בצורה מסוימת שלא נעשה בהם שום מעש במשך שנים – לא בידי חייבים ולא בידי זוכים ותוך התראה מאוד פומבית שמי שלא ירצה יוכל להשאיר, אנחנו מתכוונים לעשות הוראת שעה שתמחק את כל התיקים הללו שמעמיסים מאוד על מערכת המחשוב הישנה מאוד.
דוד מדיוני: נכון להתעסק בעיקר ולא במה שלא עובד.
דוד רותם: אתה יכול להסביר לי את הפרש המספרים בין 2.752 מיליון תיקים פתוחים לבין 3.6 מיליון שזה מלאי תיקים.
דוד מדיוני: 2.7 מיליון ועוד 848 זה בדיוק 3.6 מיליון.
דוד רותם: תיקים בגניזה זה לא מלאי תיקים.
אריה כהן: זה לא בדיוק תיקים בגניזה.
אריה כהן: זה תיקים של שנתיים, והיה בהם חוסר מעש, אבל הם למעשה תיקים פעילים לכל דבר.
דוד רותם: אז זה לא תיקים בגניזה.
אריה כהן: הם נמצאים אצלנו בסטטוס גניזה.
דוד מדיוני: זה נקרא תיקים בגניזה, אבל הם פתוחים.
דוד מדיוני: אנשים יכולים לשחק, והם לא משחקים.
דוד מדיוני: לצערי ב-2009, נרגיש קצת ירידה בגבייה כי עוד לא נכנסו הכלים האכיפתיים שהיו כלולים בחוק וגם בגלל המצב הכלכלי.
דוד מדיוני: ב-2008 הייתה עלייה מסוימת בגבייה לא רעה בסך-הכול – למעלה מ-8 מיליארד שקלים.
דוד רותם: מה זה גבייה עקיפה?
דוד מדיוני: גבייה עקיפה זה אומר כל ההסדרים שנעשים מול עורכי הדין ולא בקופות שלנו באופן ישיר.
דוד מדיוני: מספיק שמערכת ההוצאה לפועל מתחילה פעולה מסוימת כדי שהצדדים יוכלו להגיע ביניהם להסדרים, ובסוף לסגור תיקים או להקטין את גובה החוק בתיקים.
דוד מדיוני: מבחינתנו זאת גבייה עקיפה כי למעשה לא קיבלנו כסף ישיר אלינו, אלא באמצעות הצדדים.
דוד רותם: עורכי הדין עושים עבודה טובה; תראה כמה כסף הם גבו, ותראה כמה אתם גובים.
רבקה אהרוני: זה בזכות ההוצאה לפועל- -
דוד מדיוני: זה בגלל ההוצאה לפועל.
רן מלמד: אין גידול בהכנסות של עורכי הדין בין 2007 ל-2008.
דוד רותם: אל תדאג להכנסות.
דוד רותם: בגבייה.
דוד רותם: תבין, בין 2007 ל-2008 התווספו לשוק עוד כ-12 אלף עורכי דין.
דוד מדיוני: מערכת ההוצאה לפועל חייבת לשמש אלמנט הרתעתי, והיא עושה את זה היטב.
דוד מדיוני: מבחינתי אני מוכן לחתום כאן
דוד מדיוני: בוועדה שכל החובות שיש במערכת ההוצאה לפועל – אני אוציא רק מכתב אחד, והכול ייסגר למחרת בין עורכי הדין לחייבים.
דוד מדיוני: מקובל עליי לחלוטין, אני אפילו אשמח שזה יקרה.
דוד רותם: אתה מבין שבאותו רגע אנחנו מבטלים לך את המסלול המהיר.
דוד מדיוני: אין לי עם זה בעיה.
דוד מדיוני: פילוח החובות זה שקף שהראיתי לשר האוצר, כי גם שם היינו – להקים מערכת חדשה בהיעדר תקציב.
דוד מדיוני: תקופה ארוכה לא הייתה ממשלה ממש, אלא רק ממשלת מעבר, ואחר-כך דיוני התקציב לשנים 2009-2010.
דוד מדיוני: מדברים על מחנק אשראי – חברות שמתמוטטות וכמה כסף חייבים להם במערכת ההוצאה לפועל – אלה הנישות שנצטרך להיכנס אליהן בהמשך.
דוד מדיוני: הכול במיליארדי שקלים.
דוד מדיוני: מול כל המיליארדים האינסופיים יש לנו מערכת הוצאה לפועל פזורה מאוד, יש לשכות ממש קטנות.
דוד מדיוני: אני מרשה לעצמי להגיד שאני עוד אחזור לכאן ואבקש- -
דוד רותם: לא נסגור אותם.
דוד מדיוני: לא לסגור, אבל בהחלט נרצה לצמצם כמה אחדים ממש קטנים ולתת פתרונות.
דוד רותם: אני כבר רואה בטבלה שהקטנות זה בקריית שמונה, בבית שאן, בקריית גת, בדימונה, באילת.
דוד מדיוני: באילת ובדימונה אני לא נוגע.
דוד רותם: אני מודיע לך, אל תבוא עם אף אחד מהחמש האלה, אנחנו לא נסגור לך אף אחד מהם.
דוד מדיוני: רק תדע שאין שם שירותים, אין שם כלום.
דוד מדיוני: יש לך עובד אחד, ורשם פעם בשבועיים.
דוד מדיוני: זה לא רציני.
דוד רותם: אם אין שירותים נדאג שיש - - - לא יעלה על הדעת שאדם שגר בקריית שמונה יצטרך לנסוע לצפת.
דוד מדיוני: הוא לא יצטרך, יש לשכת שירות, על-פי החוק.
רבקה אהרוני: הוא לא יצטרך, תהיה לו עמדת שירות.
קריאה: אילת קטנה מאוד?
קריאה: אילת תישאר בכל מקרה.
דוד מדיוני: כדי לשפר את השירות אנחנו סיימנו עם אגף החשב הכללי עבודה לייצור פרוגרמות, ובמסגרתם בשנתיים הקרובות נוציא את כל לשכות ההוצאה לפועל מתוך בתי המשפט ללשכות נוחות לבאי הלשכות לפונים, כולל הפרדות לתיקי מזונות.
דוד מדיוני: פעם אחת ולתמיד ההוצאה לפועל והלשכות יהיו ראויות לתת את השירותים שלהם.
דוד מדיוני: אנחנו הולכים להיכנס לתחום של סליקה באשראי בהוצאה לפועל, דבר שלא היה שנים.
דוד מדיוני: אני מקווה שנצליח כי אנחנו עדיין במערכת מחשוב ישנה.
דוד מדיוני: בחדשה זה יהיה בוודאות.
דוד מדיוני: אנחנו גם מתכוונים להפעיל טלמרקטינג גם למרכז לגביית קנסות וגם לחובות קטנים בהוצאה לפועל.
דוד מדיוני: לפעמים מספיק טלפון כדי לגרום לאנשים לשלם ולא להסתבך.
דוד מדיוני: במסלול המקוצר וגם במסלולים אחרים אנחנו מתכוונים להכניס אמצעים אלקטרוניים של מסרונים שיגיעו לידי החייבים ויתריעו על חוב ושכדאי להם להגיע בלי צורך שאדם יתקשר.
דוד מדיוני: זה יסייע מאוד גם להם וגם לנו לגבות חובות.
דוד מדיוני: אנחנו מתכוונים להוסיף כוח אדם במזכירויות.
דוד מדיוני: סיכמנו את דיוני תקציב 2010-2009, ומיד אחרי שהתקציב יעבור בכנסת אנחנו מתכוונים להגדיל את מספר העובדים במזכירויות; אנחנו הולכים למנות 10 רשמים נוספים כדי לתת שירותים טובים יותר; להוסיף בשנת העבודה הבאה מתמחים לעזר לרשמים.
דוד מדיוני: גם רשמים נוספים ימונו ב-2010 וגם עורכי דין במספר קטן לטיפול טוב יותר בהליכים של כינוס נכסים.
דוד מדיוני: אנחנו משפרים כעת גם בשיתוף הלקוחות שלנו, לשכת עורכי הדין, את מערכת המחשוב הישנה והופכים אותה לחדשה, לעידן שנות ה-2000, עם אפשרות להגשה מרחוק כדי שכמה שפחות צריך יהיה לכתת רגליים ולהגיע.
דוד מדיוני: הקמנו אתר אינטרנט חדש שעובד מאוד טוב וכל יום יש בו שדרוגים.
דוד מדיוני: אפשר לשלם בו היום בעבור המרכז לגביית קנסות, ואפשר לשלם בו גם בעבור ההוצאה לפועל ברגע שתהיה סליקת אשראי.
דוד מדיוני: אנחנו עובדים עכשיו על פרסום כל החייבים - -
סורין גנות: אתה יכול להבהיר מה הכוונה בעורכי דין לכינוס?
אריה כהן: בכל התהליך של בקרה בנושא כונסי הנכסים כבר משלב הגשת המסמכים שצריך לבדוק , יש בעיה שעובד שלנו לא תמיד יכול לבדוק, ואין לנו הרמה המספיקה לבוא ולבדוק את מסמכי הפתיחה.
אריה כהן: שנית, צריך למסור דיווח מפורט כעבור 60 יום לגבי הפעילות של הכונס בהתאם לצו המינוי – במקרה הזה עורכי הדין יסייעו בקטע הזה לרשמים לקחת ולבדוק את הדיווח.
אריה כהן: לאחר מכן יהיה שלב של בקשה למכר ויוגש דוח מסכם שנצטרך לבדוק בו שכל הדברים עומדים בכללים ובוצעו כל הדרישות שנדרשו גם בצו ובמכירת המכר.
אריה כהן: יבצע את זה העורך דין שיסייע בכך לרשם ויביא את זה אליו כדבר מוגמר.
ליאור שפירא: אבל הם לא יעסקו בכינוס.
דוד מדיוני: ממש לא.
דוד מדיוני: זה פיילוט שכבר עובד בחיפה, ואנחנו נרחיב אותו ללשכות הגדולות, פשוט כדי לשפר שירותים.
דוד מדיוני: אני מקווה שממש בקרוב.
סורין גנות: אתם מתכוונים לעשות כינוס נכסים במסלול המקוצר?
אריה כהן: אי אפשר.
ענת הר אבן: בנוסח הקיים אי אפשר.
אריה כהן: אבל זה רעיון.
דוד מדיוני: למה, אתם מסכימים?
סורין גנות: אתה יודע שלא.
ליאור שפירא: ממש לא.
דוד מדיוני: אז אל תציעו הצעות שאתם לא מסכימים.
דוד מדיוני: אנחנו מקווים שכבר בתקופה הקרובה אנחנו נפרסם את כל רשימת החייבים-מוגבלים באמצעים כדי למנוע עקיצות כלכליות.