GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ענת אסיף: תיק שנמצא בפרקליטות המדינה, תיק פלילי, או שהוא הסתיים בפרקליטות מחוז ונמצא בשלב של ערעור או שהוא מתנהל בפרקליטות מחוז ונמצא בעליון לצורך ערערים על מעצרים, הארכות מעצר וכולי.
ענת אסיף: לכן יש שני ערוצים שאפשר לפנות אליהם כאשר האחד הוא יחידת הסיוע במחוז, והיום בכל המחוזות הפליליים יש יחידות סיוע, ודרך יחידת הסיוע המחוזית יעשו את הקישור לפרקליטות המדינה.
ענת אסיף: לא אמרתי קודם, אבל אני יחידת סיוע כזאת במחוז המרכז, יושבת כאן יחידת סיוע של פרקליטות תל-אביב פלילי ונציגה מהמחלקה של דפנה, עינת.
ענת אסיף: מתוקף תפקידי במחוז כבר הרבה מאוד פעמים דיברו אתי נפגעי עבירה ושאלו מה קורה עם התיק בעליון.
ענת אסיף: אני בעצמי דיברתי עם פרקליטות המדינה וביררתי מה קורה עם התיק וחזרתי עם אינפורמציה לנפגע.
ענת אסיף: אפשרות שנייה היא לפנות ישירות למזכירות הפלילית של פרקליטות המדינה, המזכיר הראשי שם מכיר את הוראות החוק ומאוד מודע להן.
ענת אסיף: הוא בעצמו לפני שבועיים עת ישבתי אתו בישיבה סיפר לי שמגיעים אליו הרבה טלפונים.
ענת אסיף: את האינפורמציה הראשונית של תאריכי דיונים, של תוצאות דיונים, אינפורמציה מאוד מהותית, הוא מסוגל לתת בעצמו לפי המחשב של התיקים.
ענת אסיף: אם יש מעבר לכך צורך לדבר עם הפרקליט שמטפל בתיק, הוא מקשר בין הנפגע לפרקליט.
ענת אסיף: זאת אומרת, הקושי שאנחנו רואים בשלב הזה שאין יחידת סיוע או שאתם רואים בגלל דברים אחרים, הוא בזה שהנפגע בעצם צריך לעשות איזושהי יוזמה ראשונית ולפנות אבל היוזמה הראשונות והפנייה היא לא מאוד מסובכת, מספרי הטלפונים של כל יחידות הסיוע והמחוזות מפורסמים, לא מאוד קשה להתקשר אל מזכירות פלילית-פרקליטות המדינה.
דוד רותם: לא קשה להתקשר, זה בסך הכל שמונה מספרים, אבל קשה לקבל תשובה.
דוד רותם: אני מוכרח לומר לך שהרבה שנים הייתי בקשר עם הפרקליטים הפליליים בפרקליטות המדינה ולהשיג אותם, תאמיני לי, אני מגיע לראש-הממשלה הרבה יותר מהר.
דוד רותם: זה לא בגלל שהם לא רוצים לענות אלא בגלל שהם עובדים.
אופיר פינס-פז: הדוגמה היא לא טובה.
אופיר פינס-פז: כולם יכולים להגיע לראש-הממשלה.
דוד רותם: יותר קל לי להגיע אל חבר הכנסת אופיר פינס ולסכם אתו מאשר להגיע אל פרקליט בפרקליטות המדינה.
ענת אסיף: אני רוצה לקוות שלהגיע למזכירות הפלילית זה לא מאוד מסובך ואפשר להשאיר הודעות.
ענת אסיף: שוב אני אומרת, המצב הוא לא מושלם.
ענת אסיף: למרות ההערה שלך בתחילת הדברים שאתה לא רוצה שבדיווחים נכתוב על כוונות, משרדי ממשלה עובדים גם עם כוונות לעתיד, לשמחתי.
דוד רותם: כן, אבל תנו לי תאריכים משום שיש חוק שמחייב אתכם.
ענת אסיף: אני מקבלת את זה שצריך למסגר את הדברים בלוחות זמנים עד כמה שאפשר.
דוד רותם: המצב היום הוא שמשרד המשפטים איננו מקיים את החוק.
דוד רותם: משרד המשפטים איננו מקיים את החוק.
ענת אסיף: אני לא מקבלת את ההערה הזאת.
ענת אסיף: אם יורשה לי, אחר כך אני אוסיף.
אופיר פינס-פז: אני מתנצל.
אופיר פינס-פז: אני צריך לצאת להצבעה בוועדת הכנסת.
דוד רותם: איפה התקן בפרקליטות המדינה?
דוד רותם: כשאין יחידת סיוע, כשאין פרקליט אחראי כי אין תקן, זה לא על פי החוק אלא זה מנוגד לחוק.
דוד רותם: לכן המדינה איננה מקיימת את החוק.
דוד רותם: היא תקיים אותו יום אחד.
ענת אסיף: כשאתה אמרת שמשרד המשפטים אינו מקיים את החוק, זה נשמע כאילו משרד המשפטים אינו מקיים שום דבר מהוראות החוק.
דוד רותם: לא, חס ושלום.
דוד רותם: לא צריך להגזים.
ענת אסיף: יש בעיה לגבי יחידת סיוע בפרקליטות המדינה.
ענת אסיף: הזכירו לי כאן שההנחיה לגבי פרקליטות המדינה, מעבר לזה שאם נפגע מתקשר, כאשר הפרקליטים בודקים את התיק, הם מקבלים את התיק מהמחוז וכאשר הם רואים בתיק המחוזי שהיה קשר עם הנפגע, הם מונחים בעצמם ליזום ולהתקשר אל נפגע העבירה.
דוד רותם: יוצא שאף אחד לא בודק אם אכן זה מתבצע, ואני מקבל תלונות שזה לא מתבצע.
דוד רותם: אין לי טענות לפרקליטים כי אני חושב שהפרקליטים הם אנשים עסוקים, יש להם מאה תיקים על
ענת אסיף: אני מסכימה אתך שצריך להתכנס לכך שתהיה יחידת סיוע שגם תוכל לבצע את הביקורות.
ענת אסיף: כרגע מדובר על תקן לשנת 2010.
דוד רותם: זה יהיה מישהו שקיים בפרקליטות?
ענת אסיף: לא, זה תקן חדש.
ענת אסיף: זה כמו שהיה במחוזות.
דוד רותם: אם התקן יהיה ב-2010, עד שייכנס אדם לתפקיד, נגיע לשנת 2011.
ענת אסיף: מניסיוננו במחוזות, זה בהחלט יכול להיות.
דורית ואג: כשאומרים 2010, זה יכול גם להיות בדצמבר.
ענת אסיף: לא, הכוונה לתקציב.
דוד רותם: אם זה לתקציב, יש לכם את זה כבר מחר.
ענת אסיף: אין לנו אפשרות לאסוף נתונים.
ענת אסיף: זה לא נתון שמזינים אותו למערכת, הסדר טיעון שנחתם בלי שהנפגע יודע.
ענת אסיף: אני לא יכולה לתת נתון כזה.
ענת אסיף: אני יכולה לספר על תהליך העבודה, על ההנחיה בעניין הזה, על הבקרה בעניין הזה, אבל אין לי נתונים.
ענת אסיף: אנחנו לומדים על זה מתלונות שמגיעות.
דוד רותם: אני אשאל את השאלה אחרת.
דוד רותם: דיווחתם שבשנת 2008 פתחתם 19,190 תיקים בעבירות שנוגעות לחוק.
דוד רותם: את יכולה לומר לי כמה מהתיקים האלה הסתיימו ובכמה החלטתם לא להגיש כתבי אישום?
ענת אסיף: מאלה של 2008?
ענת אסיף: אין לי את הנתונים של סגירת התיקים.
ענת אסיף: מה שאנחנו יודעים נכון לסוף 2008 זה כמה תיקים פתוחים, זאת אומרת שעדיין לא הסתיימו, לא בסגירה ולא בהכרעת דין.
ענת אסיף: זה הנתון של קרוב ל-14 אלף תיקים.
ענת אסיף: לגבי 2008 יש לי רק פתיחת תיקים ואני לא יודעת כמה מתוכם נסגרו.
ענת אסיף: יש לי נתון של סגירת תיקים בשלוש השנים האחרונות.
ענת אסיף: ביקשנו שלוש שנים אחורה כי חשבנו שזה ייתן לנו איזו אינדיקציה מול מערכת מנע, כי מערכת מנע ממשיכה לתת מידע לנפגעי עבירה עד שנתיים אחרי שהתיק נסגר.
ענת אסיף: ביקשנו לכן לדעת כמה תיקים נסגרו בשלוש השנים האחרונות וכאן מדובר ב-47 אלף תיקים אבל בפועל זה לא כל כך עזר לנו בהצלבת הנתונים.
דוד רותם: בחלק גדול מהתיקים אתם מגיעים לעסקאות טיעון.
דוד רותם: אני רוצה לדעת באחוזים, אם אין לך מספרים מדויקים, בכמה מהתיקים האלה פניתם לנפגע שיביע עמדה לעניין עסקת הטיעון.
ענת אסיף: אני רוצה לקוות ואומר לך מה שאני רואה.
דוד רותם: את אומרת לי שאת רוצה לקוות, אבל אני לא רוצה תקוות אלא עובדות.
ענת אסיף: הסברתי לך שהעובדה שפרקליט התקשר לנפגע עבירה להודיע לו על עסקת הטיעון, זאת לא האינפורמציה שהוא מזין אותה למחשב של מזכירות הפרקליטות ולכן גם אין דרך לראות את הנתון הזה ולהציג אותו באחוזים.
ענת אסיף: יכול להיות שכאשר תוקם מערכת תנופה, אני בהחלט מוכנה להעלות את ההצעה הזאת למי שמתכנן את המערכת, יהיה אפשר להזין שדה כזה אבל אני לא בטוחה שזה מעשי במובן הפרקטי כי נעשות כל כך הרבה פעולות במהלך טיפולי שאם את כל אחת מהן נצטרך להזין למחשב, לא יהיה זמן לנהל את התיק.
דוד רותם: ליחידות הסיוע, היכן שהן קיימות, יש תוכנית עבודה שנתית?
דוד רותם: הרי עומד בראשן פרקליט, נכון?
דוד רותם: הוא מגיע בבוקר לעבודה.
דוד רותם: מה הוא עושה?
ענת אסיף: קודם כל, להבהיר, בראשן של יחידות הסיוע עומד פרקליט ואין פרקליט.
ענת אסיף: זאת אומרת, יחידת סיוע היא פרקליטה אחת בכל מחוז שיש לה עזרה מינהלית בחצי משרה.
ענת אסיף: אלה יחידות הסיוע.
ענת אסיף: כלומר, קודם כל, אנחנו כבר מדברים על צוות מאוד מאוד קטן.
דוד רותם: בדיווח שלכם כתבתם שהם נכנסו לפעולה בהיקף מלא.
ענת אסיף: ניתנו שישה תקנים בתקן של פרקליט חדש לכל מחוז.
ענת אסיף: בהיקף מלא, הכוונה הייתה לכל המחוזות כי זה נכנס בהדרגה, מ-2007 עד שהתמלאו כל המכרזים ועד שאוישו התפקידים.
ענת אסיף: דבר שני שצריך לומר על תפיסת העבודה הוא שאמנם יחידות סיוע בפרקליטות זה דבר חדש, אבל פרקליטות פלילית זה דבר ותיק ותהליכי עבודה בפרקליטויות המחוז הם דבר שבעצם יחידות הסיוע נכנסו לתוכן ולכן בכל מחוז ומחוז יחידת הסיוע בשלב הראשון למדה את תהליכי העבודה וראתה איפה היא יכולה לשפר ולעזור בקשר עם הנפגעים.
ענת אסיף: פרקליטת יחידת הסיוע עובדת קודם כל כמובן כלפי חוץ, כלפי המעגל החיצוני של נפגעי העבירה.
ענת אסיף: זה אומר נפגעים שמתקשרים ישירות ליחידת הסיוע או למזכירות, והיום מספרי הטלפונים האלה במערכת מנע מפורסמים בטלפון של יחידות הסיוע, נפגעים שמתקשרים למזכירות ומעבירים אותם ליחידת הסיוע, וזה קשר אחד.
ענת אסיף: פרקליטים שבגלל עומס או בגלל עומס רגשי או בגלל קושי מסוים לדבר באופן יום יומי ורב עם נפגע העבירה, מבקשים גם הם עזרה של יחידת הסיוע בקשר עם הנפגעים.
ענת אסיף: זה חלק אחד של העבודה.
ענת אסיף: פשוט, קשר יום יומי טלפוני עם נפגעי העבירה וזה על דברים רבים כמו על מה קורה עם התיק, על למה לא עונים לו, על מתי, על מה הוא יכול לעשות, על מה קורה בהליך הפלילי, על מה צפוי להיות בשלב הבא, על איך הוא יקבל את הפיצויים שגזר לו בית המשפט וכולי וכולי, שאלות בכל הקשת של הדברים של ההליך הפלילי וגם מחוצה לו.
ענת אסיף: הרבה פעמים אנחנו מוצאות את עצמנו מדברות אתם גם על עניינים סוציאליים ומפנות אותם לקבלת שירותים נוספים ככל שאנחנו יודעות, וזה התפקיד שלנו להיות מעודכנים ולהפנות לרשויות מקומיות, לארגוני סיוע, למרכזים של נפגעות תקיפה מינית, למועצה לשלום הילד וכולי.
ענת אסיף: זה בעצם חלק אחד של העבודה.
ענת אסיף: החלק השלישי נוגע באמת לעבודה הרוחבית של הטמעת ההוראות של החוק בצורה יחסית שיטתית בתוך פרקליטות המחוז, השתלמויות שאנחנו עושים בתוך המחוזות, ישיבות פרקליטים בהן אנחנו ממקדים נושאים מסוימים שקשורים לחוק, אם זה התיקון החדש שנכנס בינואר, אם זה כמובן כשיחידות הסיוע התחילו לעבוד וכולי.
ענת אסיף: אני חושבת שבכל מחוז נעשתה לפחות השתלמות מחוזית אחת על החוק הזה ולדעתי ברובם יותר מהשתלמות אחת.
דוד רותם: אם נעשו השתלמויות או אפילו יותר, מה היה אורכן של ההשתלמויות האלה?
ענת אסיף: בדרך כלל השתלמויות של הפרקליטויות הן השתלמויות של יום.
ענת אסיף: אם זאת השתלמות של המכון להשתלמות פרקליטים - לדעתי היו שתיים מאז החוק נחקק ברמה ארצית כאשר בדרך כלל זה במעלה החמישה.
ענת אסיף: זאת השתלמות בלת יום אחד.
ענת אסיף: קבועה עוד השתלמות אחת.
ענת אסיף: ברמת המחוז זה משתנה.
ענת אסיף: זה יכול להיות יום עיון של שלוש שעות וזה יכול להיות יום שלם.
ענת אסיף: אסיפות פרקליטים זה דבר ממוקד ובאופן טבעי מצומצם יותר שאורך שעתיים-שעתיים וחצי.
דוד רותם: כפרקליטים במחוזות, יש לכם פיקוח?
דוד רותם: יש לכם בכלל סמכות לפיקוח על הפרקליטים?
ענת אסיף: סמכות פורמלית, לא, אבל אני יכולה לתאר את זה מנקודת המבט שלי בפרקליטות מחוז מרכז.
ענת אסיף: ניתנת חשיבות מאוד רבה לעניין הזה, גם של פיקוח ובקרה על איך שהדברים נעשים.
ענת אסיף: בהחלט פרקליטת המחוז נותנת גיבוי.
ענת אסיף: אם אני רואה שמשהו לא היה בסדר בתיק, או שאני בעצמי מדברת עם הפרקליט או שהיא עושה את זה, במובן של בקרה.
ענת אסיף: להגיד שיש לי סמכות לנזוף בפרקליט – לא.
דוד רותם: לפקח עליו, להעיר לו.
ענת אסיף: ההערה נעשית לא ברמה של סמכות.
ענת אסיף: אין היררכיה.
ענת אסיף: בוא נגיד שנילי ואני יחסית יחידות סיוע שמבחינת הוותק שלנו, הוותק שלנו יחסית הוא ארוך.
ענת אסיף: יתר יחידות הסיוע הן דווקא תקנים שאוישו על ידי פרקליטים חדשים, כך שבמובן הזה אין סמכות להעיר.
ענת אסיף: אם צריך להעיר, זה לא נעשה אולי באופן ישיר, אבל זה נעשה באמצעות פרקליטת מחוז.
דוד רותם: את יכולה לומר לי סטטיסטית בכמה מהתיקים שבדקתם בחצי השנה האחרונה לא היה טופס של קוד?
ענת אסיף: קודם כל אני חייבת לומר שזה תלוי תחנה.
ענת אסיף: יש תחנות משטרה שהן מצטיינות ויש טפסים בכל התיקים, אבל יש תחנות משטרה שפחות מצטיינות.
ענת אסיף: בבדיקה האחרונה שאני עשיתי לפני כשלושה חודשים, היו לי תחנות שרק ב-70 אחוזים מהתיקים היו טפסים וב-30 אחוזים לא היו טפסים.
ענת אסיף: כשאני מוצאת ממצא כזה אני כמובן מעלה את זה על הכתב, מעבירה לראש מדור נפגעי עבירות במטה הארצי, מיידעת את קצין נפגעי העבירות המחוזי שאני עובדת מולו.
ענת אסיף: אני חייבת לומר שהקשר בנושא של יישום החוק הזה בינינו לבין המשטרה, אני לא רוצה לדרג אותו מבחינת טיב, אבל הוא אינטנסיבי, הוא יום יומי ולפי הניסיון שלי הוא מצוין לעומת שיתופי פעולה אחרים בתחומים אחרים שאני רואה.
דוד רותם: יש נושא נוסף שקיבלתי לגביו פנייה.
דוד רותם: לגבי נפגעי פעולות המתה, סיפרו לנו בדיון הקודם על החוברת.
ענת אסיף: היא עוד לא מוכנה.
דוד רותם: כי אני יכול לסיים את הדיון כרגע, אני יכול לקחת את הפרוטוקול של הדיון הקודם, לשים לכם אותו על השולחן ולהגיד לכם שהקראתם אותו פעם נוספת.
דוד רותם: זה לא מקובל עלי.
דוד רותם: אם אתם לא תעמדו בהוראות החוק ולא תעמדו בדברים שאתם אומרים, תאמינו לי שיש לי גם סנקציות.
דוד רותם: משרד המשפטים והפרקליטות מגיעים לכאן לצורך הרבה דברים ואני יודע גם להטיל סנקציות.
דוד רותם: זה לא ילך יותר.
דוד רותם: החוק הזה נחקק כדי שהוא יבוצע ולא כדי שיספרו לנו על מערכות, הבטחות וכולי.
ענת אסיף: להתרשמותי, אנחנו ממש לא במצב שאנחנו צריכים לזכות בסנקציות מכבודו.
דוד רותם: בפברואר 2007 ישבו כאן והבטיחו שתוך ארבעה חודשים תהיה חוברת.
ענת אסיף: אני רוצה לומר מילה על החוברת.
דוד רותם: לא חייבים להוציא אותה.
ענת אסיף: החוק לא מחייב את זה.
דוד רותם: אז תאמרו לי שאתם לא עושים חוברת.
ענת אסיף: אבל אנחנו כן עושים.
דוד רותם: אתם לא יכולים לומר לי בפברואר 2007 שתוך ארבעה חודשים תהיה חוברת ולבוא אלי במאי 2009 ולומר לי שהחוק לא מחייב.
דוד רותם: אין שום ספק, אכן החוק לא מחייב, אז אל תעשו, אבל תאמרו שאתם לא עושים.
ענת אסיף: לא צריך לשלוף קטע מהמשפט.
ענת אסיף: החוברת הזאת מתעכבת הרבה זמן, אני מסכימה.
ענת אסיף: אתה חיברת את זה לאמירה על סנקציות על אי קיום החוק ואני אומרת שזה לא.
דוד רותם: אני מדבר באופן כללי כי אני לוקח את הפרוטוקול של שנה שעברה ויש לי את אותו סיפור.
ענת אסיף: הסנקציות, זה לשיקולך.
דוד רותם: המשרד לביטחון פנים.
אליעזר רוזנבאום: אני המשנה למנכ"ל המשרד לביטחון פנים ומרכז את הטיפול במערכת מנע ברמה המשרדית וכמובן הגופים שלנו – משטרת ישראל ושירות בתי הסוהר - ישלימו את הדיווח.
אליעזר רוזנבאום: אני רוצה לגעת בכמה נקודות ולהעביר את רשות הדיבור, ברשותך, לגורמי המשטרה כדי שיפרטו יותר בעשייה היום יומית.
דוד רותם: כל הקצינים שהיו צריכים לטפל בעניין מונו?
אליעזר רוזנבאום: ששת הקצינים מונו.
דוד רותם: מתי זה יהיה?
דוד רותם: בשנה הקרובה, בשנתיים הקרובות?
אליעזר רוזנבאום: זה בטיפול.
דוד רותם: אני מבין שזה בטיפול, אבל אני רוצה להבין כמה זמן ייקח הטיפול.
אורנה נחמני: בישיבה האחרונה של ועדת החוקה בכנסת הקודמת, אז תוקנו התקנות לגבי מינוי אחראים למשטרת ישראל, עלתה בקשה למנות קצין נפגעי עבירה בכל תחנה ואחר כך ביחידות ארציות.
אורנה נחמני: הבקשות האלה, הובן הצורך שלהן אולם בסופו של דבר גם הבינה הוועדה שישבה שאי אפשר לבקש ממשטרת ישראל למנות יותר משישה קצינים, אחד בכל מחוז.
אורנה נחמני: אנחנו, מעבר לכך, לקחנו על עצמנו לאתר ביחידות הארציות אנשים שימלאו ובאופן ספציפי יתייחסו לנושא של נפגעי עבירה נוסף על תפקידם.
אורנה נחמני: איתרנו אנשים בשלוש יחידות ארציות כאלה, הם כבר היו אצלנו בהדרכה, הם השתתפו גם במפגש הדו-חודשי שלנו עם קציני נפגעי העבירות של כל משטרת ישראל, ואנחנו עם יד על הדופק אתם ובקשר טוב אתם.
אליעזר רוזנבאום: גם ברמה המשרדית אני אישית מרכז בקרות וביצענו בקרות בשני מחוזות, במחוז שי ובמחוז הדרום, ואני מתכוון להמשיך הלאה במחוזות האחרים כדי לקבל תמונה שוטפת ורצופה ואכן לראות שאנחנו מתקדמים ומשתפרים בנושא הזה.
אליעזר רוזנבאום: לעניין הממשק.
אליעזר רוזנבאום: הבטחנו בישיבה הקודמת שהוא יהיה בפברואר אבל יש עיכוב קטן – אני מקווה שהוא קטן – כי הממשק הזה מתחבר להנהלות בתי המשפט.
אליעזר רוזנבאום: אנחנו את החלק שלנו פיתחנו בממשק אבל זה לא מספיק כי צריך שגם בקצה השני הפיתוח יסתיים.
אליעזר רוזנבאום: אני מאוד מקווה שעד סוף החודש הם יסיימו את העבודה.
אליעזר רוזנבאום: צריך לזכור שהמערכת החדשה של הנהלת בתי המשפט איננה פרוסה בכל המחוזות.
אליעזר רוזנבאום: הם פרסו עד עכשיו בין 40 ל-50 אחוזים ולכן הממשק הזה יעבוד באותם מקומות שם המערכת הממוחשבת החדשה שלהם נפרסה אבל במקומות שהיא לא נפרסה, הממשק הזה כמובן ימתין.
אליעזר רוזנבאום: הם בתהליך של פריסת המערכת החדשה ואנחנו בקשר רצוף אתם, עם מערכת המחשוב של בתי המשפט, ואני מאוד מקווה שעד סוף החודש שם יסיימו את חלקם כדי שבאמת יהיה אפשר להעביר את המידע הזה.
דוד רותם: בעוד חודש וחצי כתוב לי מכתב ותאמר לי אם זה חובר או לא חובר.
אליעזר רוזנבאום: בסדר.
אליעזר רוזנבאום: אני מקווה שזה יהיה קודם.
דוד רותם: אני נדיב.
דוד רותם: חודש וחצי.
אליעזר רוזנבאום: כידוע לך יש לנו שדה חובה במערכת החקירות המשטרתית וחוקר שמקבל תלונה ופותח תיק, כמובן לא יכול להתקדם אם הוא לא מזין את השדה הזה לגבי נפגע העבירה.
אליעזר רוזנבאום: הנושא הזה גרם לנו לגידול משמעותי בהיקף התיקים וזאת הייתה המטרה, כדי שאכן נבצע את החוק כלשונו.
רונית פלץ: את המכרז קנו 14 חברות.
רונית פלץ: היו שאלות הבהרה וב-11 למאי היו צריכים לעדכן את תנאי הסף ולדחות את תאריך ההגשה ל-29 ביוני.
רונית פלץ: על זוכה שיכריזו בספטמבר 2009.
אליעזר רוזנבאום: עד אז נמשיך לעבוד במערכת שלנו וכמובן שנעשה את השיפורים והשינויים שצריכים.
אליעזר רוזנבאום: ברגע שיהיה ספק, אנחנו כמובן נפנה אליו ונקיים אתו משא ומתן על האפיון שלנו כי אנחנו צריכים לקבל הצעת מחיר לגבי המערכת וכרגע, עד שאין ספק, אנחנו כמובן לא יכולים להתקדם.
אליעזר רוזנבאום: אנחנו נמשיך לעבוד עם המערכת הקיימת ואם הממשק אכן יפעל, זה בהחלט אומר שהתקדמנו.
דוד רותם: אם ירצה השם, בספטמבר 2009 יהיה ספק ואז אתם תיכנסו אתו למשא ומתן שיסתיים בדצמבר 2009, כך שהמערכת תהיה בדצמבר 2010.
אליעזר רוזנבאום: הביצוע הוא שישה חודשים.
רונית פלץ: אמור להיות.
אליעזר רוזנבאום: זה שלב ב' של המערכת החדשה.
מיכאל בן-ארי: איך מתבצע שיתוף הפעולה בין הפרקליטות למשטרה בדברים האלה?
אליעזר רוזנבאום: יש לנו קשר רצוף אתם.
רונית פלץ: אתה שואל במובן הממוחשב, של המערכת הממוחשבת?
רונית פלץ: בין פרקליטויות המחוז, בין התיקים במחוז, עיקר הנפח של עבודת הפרקליטות היא במחוזות.
רונית פלץ: פרקליטויות המחוז ממומשקות כבר זמן רב פעם ביום, בחצות, עם מערכת מנע.
רונית פלץ: פרקליטות המדינה, ערעורים
מיכאל בן-ארי: בכלל בעבודה היום יומית.
רונית פלץ: כל הזמן.
אליעזר רוזנבאום: יש לנו קשר עם ענת אסיף ועם הגורמים האחרים במשרד המשפטים.
אליעזר רוזנבאום: יש לנו קשר כדי שנוכל להעלות בעיות ולפתור אותן.
אליעזר רוזנבאום: יש לנו ישיבות שאנחנו מקיימים אחת לפרק זמן במשרד אצלנו וענת משתתפת בהן.
אליעזר רוזנבאום: בסך הכל יש שיתוף פעולה ויש גם ממשק במחוזות.
אליעזר רוזנבאום: כלומר, מחוזות המשטרה עם מחוזות הפרקליטות, למעט מה שענת ציינה ואני מקווה שגם כאן נתקדם.
אליעזר רוזנבאום: אני מבקש להעביר את רשות הדיבור, ברשותך, למשטרה.
אורנה נחמני: אני ראש מדור נפגעי עבירות.
אורנה נחמני: הבאתי אתי את הקצינה שאחראית על הנושא של חוק זכויות נפגעי עבירה אצלנו במדור, אילנית.
אורנה נחמני: נמצאת כאן רונית ממנע, מהיחידה הטכנולוגית של המשטרה שהיא תסביר על המערכת עצמה ונמצאת אתי גם קצינת נפגעי עבירות של מחוז ירושלים כדי שאם יהיו שאלות שנוגעות לעבודה בשטח של קציני נפגעי עבירות מול התחנות, היא תוכל להשיב עליהן.
אורנה נחמני: על המערכת הזאת, על המחשוב שלה, על אבני הדרך ועל השיפורים שלה אנחנו עובדים ברמה היום יומית בכל מיני בעיות ובכל מיני שאלות והעבודה היא באמת באדיקות, גם מול הגורמים החיצוניים.
אורנה נחמני: אני חושבת - אם יורשה לי כאן להחמיא למשרד שאתו אנחנו עובדים - שהדאגה היא פשוט יום יומית ברמות הכי גבוהות שאפשר.
אורנה נחמני: אנחנו לא מחכים שיאמרו לנו אלא אנחנו יוזמים את הישיבות עם כל הגורמים החיצוניים ואנחנו מבקשים לקבל את המידע ולהכניס ולשכלל את המערכת.
דוד רותם: זה בטח קרה בחודשיים האחרונים, מאז יש שר חדש.
אורנה נחמני: לא, ודאי שלא.
דוד רותם: אני פשוט רוצה לשבח את השר.
אורנה נחמני: כל השרים היו בעניין הזה.
אורנה נחמני: אני לא חושבת שמישהו חשב שזה לא נחוץ.
אורנה נחמני: מכל מקום, אני אשמח להזמין את יושב-ראש הוועדה וחברי הוועדה אלינו למדור כדי לראות את המערכת בעבודה, לשמוע אותה ולהתנסות בה כי אני חושבת שזה חשוב מכל דבר אחר.
רונית פלץ: מבחינת סטטיסטיקות, אם אנחנו מסתכלים על מספר התיקים שהיו משנת 2005 עד אמצע שנת 2009, הגידול הוא מאוד משמעותי.
רונית פלץ: בשנת 2005 היו במערכת מנע 14,145 תיקים, מאמצע השנה, ובסביבות 17 אלף נפגעי עבירה.
רונית פלץ: בשנת 2006 היו 34 אלף תיקים ו-42 אלף נפגעי עבירה.
רונית פלץ: בשנת 2007 היו 64 אלף תיקים ו-78 אלף נפגעי עבירה.
רונית פלץ: בשנת 2008 היה זינוק גדול מכיוון שבתחילת השנה, באפריל של 2008, הפכה ההתייחסות לנפגעי עבירה לשדה חובה במערכת של המשטרה, כך שבשנת 2008 היו 118 אלף תיקים במנע ו-148 אלף נפגעי עבירה.
רונית פלץ: בשנת 2009, עד אמצע אפריל, נפתחו 34 אלף תיקים ו-41 אלף נפגעי עבירה.
רונית פלץ: זאת אומרת, הגידול הוא משמעותי.
דוד רותם: מתוך ה-324 אלף נפגעי עבירה אלה, כמה את יודעת בבירור שקיבלו קוד כניסה וכמה מהם נכנסו למערכת?
רונית פלץ: המספרים שאני מדברת עליהם, זה מאה אחוזים כאלה שקיבלו קוד כניסה.
רונית פלץ: אני מהצד של המערכת הממוחשבת ומי שלא הופק לו קוד כניסה למערכת, לא נמצא אצלי במערכת.
דוד רותם: את יודעת כמה מהם נכנסו?
רונית פלץ: יש לי סטטיסטיקה של חזרות למערכת.
רונית פלץ: חזרות למערכת נעשות באחד משני הערוצים, או למערכת ה-IVR או למערכת האינטרנט כאשר רואים בבירור שרוב החזרות הן למערכת המענה הקולי כאשר מחייגים ומקבלים מידע.
רונית פלץ: בשנת 2005 למערכת ה-IVR פנו 7,110 נפגעים ולאינטרנט בסביבות 1,000.
רונית פלץ: בשנת 2006 פנו 9,500 למערכת ה-IVR ו-3,700 לאינטרנט.
רונית פלץ: בשנת 2007 היו למערכת ה-IVR 37 אלף פניות ו-4,500 לאינטרנט.
רונית פלץ: בשנת 2009, עד אפריל, היו למערכת ה-IVR 25 אלף פניות ו-2,100 לאינטרנט.
דוד רותם: באיזה שפות עובדת המערכת?
רונית פלץ: כרגע היא עובדת בעברית בלבד.
רונית פלץ: ברגע שתהיה המערכת החדשה, אנחנו נעשה אותה בעוד שפות.
רונית פלץ: אין טעם לעשות בשפות אחרות מערכת שצריך להחליף.
דוד רותם: האם יש לכם סטטיסטיקה על כמה מנפגעי העבירה הם דוברי עברית?
דוד רותם: אם הם לא דוברי עברית, ודאי שהם לא ייכנסו לאינטרנט כך שלא יעזור לך אם תעשי להם את זה סלולרי או בדרך אחרת.
רונית פלץ: זה נכון.
רונית פלץ: לא, אין לי סטטיסטיקה כי כרגע המערכת נותנת רק עברית ואין לי דרך לדעת.
רונית פלץ: בכל מקרה, אלה שהם לא דוברי עברית יכולים להגיע למוקד והם מגיעים למוקד.
דוד רותם: איזה שפות מדברים במוקד?
אילנית קליימן: במוקד האנושי הבנות מדברות עברית, אבל כשאנחנו נתקלות במקרים של מישהו שדובר רוסית או אמהרית או שפה אחרת, אנחנו דואגות לקבל את מספר הטלפון של אותו פונה ולחזור אליו עם מישהו שדובר את השפה.
אילנית קליימן: זה יכול להיות שוטר שאנחנו מאתרים בשיחת ועידה או בכל דרך אחרת אפשרית.
אילנית קליימן: עשינו את זה ואין עם זה בעיה.
רונית פלץ: מערכת מנע מוציאה שיחות יזומות כל יום לנפגעי עבירה כשיש איזשהו שינוי בסטטוס של התיק ומגיע לאותו אדם, על פי החוק, לקבל הודעה על כך שיש שינוי בתיק ואם נפגע העבירה כמובן רצה לקבל, כי יש נפגעי עבירה שאומרים שהם רוצים מידע אבל שלא יתקשרו אליהם.
רונית פלץ: אם זה כך, זה מסומן ואז אנחנו לא מתקשרים אלא הוא פשוט לוקח על עצמו לבדוק.
רונית פלץ: מיולי עד דצמבר 2008 יצאו 77,875 שיחות יזומות ואנחנו שומרים את הסטטוס של התשובה, זאת אומרת, אם ענו או לא ענו.
רונית פלץ: הושארה הודעה לנפגע עבירה – 16 אלף מתוך מספר השיחות שיצאו.
רונית פלץ: הושארה הודעה למשיבון – 33 אלף שיחות.
רונית פלץ: הקו היה תפוס – 10,000 שיחות.
רונית פלץ: כשהקו תפוס, אנחנו מנסים עד חמש פעמים למצוא את אותו אדם.
רונית פלץ: הקו פנוי אבל שיחה לא נענתה – בסביבות 7,000.
רונית פלץ: מסרו מספר טלפון שהוא פקס – 139 שיחות.
רונית פלץ: הנפגע לא רוצה לשמוע את ההודעה – בסביבות 10,000 שיחות.
רונית פלץ: המערכת שמתקשרת, מתקשרת למספר טלפון שקיים במערכת ואומרת: שלום, מדברים ממערכת מנע, יש הודעה חדשה עבורך במערכת מנע, אם רצונך לשמוע, אמור כן.
רונית פלץ: אם אומרים כן, ההודעה ממשיכה.
רונית פלץ: אם אומרים לא או סוגרים, המערכת רושמת את זה בסטטוס של נפגע לא רצה לשמוע את ההודעה.
דוד רותם: אני לא יודע עברית אבל אני הרמתי את הטלפון, שמעתי איזה משפט בעברית, אני לא יודע בכלל שאני צריך להגיד כן, ולכן אני מנתק.
רונית פלץ: נכון.
רונית פלץ: אנחנו מודעים לבעיה.
רונית פלץ: נפגע עבירה יכול להגיע למוקד האנושי.
רונית פלץ: בזמנו יכול היה להגיע רק כאשר הוא טעה בקוד ובסיסמה אבל היום הוא מגיע גם כאשר הוא טועה בקוד ובסיסמה וגם כאשר הוא נכנס למערכת, שומע את ההודעה המוקלטת ויש לו שאלות נוספות או הוא לא הבין משהו.
רונית פלץ: הוא מקבל את האופציה, להקיש 1 למוקד האנושי, ואז הוא מגיע לבנות של המוקד האנושי.
דוד רותם: מתוך ה-91 אלף שיחות, כמה נענו השנה?
רונית פלץ: הושארה הודעה לנפגע – 17,694.
רונית פלץ: הושארה למשיבון – 41,400.
רונית פלץ: תפוס – בסביבות 10,000.
רונית פלץ: שיחה לא נענתה כלל – 8,800.
רונית פלץ: טלפון פקס – 227.
רונית פלץ: נפגע לא רצה לשמוע את ההודעה – בסביבות 12 אלף.
דוד רותם: כמה חזרו למערכת?
רונית פלץ: בשנת 2009 חזרו ל-IVR – 25,305.
דוד רותם: אני שואל כמה מאלה שהשארת להם הודעה חזרו למערכת.
דוד רותם: זה שנכנסו למערכת 25 אלף, זה לא אומר שאלה הם אלה שיזמו את הכניסה.
רונית פלץ: אין לי את הנתון הזה.
רונית פלץ: אנחנו רואים במוקד האנושי שברגע שיוצאות שיחות יזומות, מתחילות להגיע שיחות למוקד.
רונית פלץ: אנחנו רואים את זה בצורה מאוד ברורה.
רונית פלץ: למוקד האנושי, בשנת 2008 הגיעו בסביבות 9,000 פניות.
רונית פלץ: בשנת 2009 עד מאי הגיעו 5,000 פניות.
רונית פלץ: במוקד האנושי, כאשר הקו תפוס – משום שכרגע יש שם רק שתי מוקדניות – נפגע העבירה מגיע למשיבון, הוא יכול להשאיר את הפרטים שלו והמוקדניות חוזרות אליו.
אורנה נחמני: זה נושא שהוכנס עכשיו.
דוד רותם: תסלחו לי רבותיי, אני מתנצל אבל אני חייב לעשות הפסקה של עשר דקות.
דוד רותם: אנחנו מחדשים את הישיבה.
אילנית קליימן: במוקד האנושי כרגע יש שלושה תקנים.
אילנית קליימן: שליטה בשפה האנגלית יש.
אילנית קליימן: מעבר לזה, בשלב הזה אין מגמה לחפש דוברי שפות שונות.
דוד רותם: אתם לא חושבים שצריך שיהיו שם דוברי שפות שונות?
אילנית קליימן: מהניסיון שלנו עד עכשיו בפניות שמגיעות אלינו, אני באופן אישי מכירה, שומעת, ולא רואה איזושהי בעיה שתדרוש באופן ספציפי תקן לדובר שפות זרות.
דוד רותם: בוודאי, כי מה שקורה זה שאת מדברת עם אלה שדוברים עברית.
אילנית קליימן: לא רק.
דוד רותם: מה קורה כשמתקשרת מישהי שמדברת רק רוסית או רק אמהרית?
אילנית קליימן: אמרתי.
אילנית קליימן: אני דואגת לחזור לפונות כאלה, לא באופן אישי אלא כמובן באמצעות המוקדניות.
דוד רותם: המוקדניות בכלל לא מבינות מה אומרים להן.
דוד רותם: זאת אומרת, הן לא יכולות לומר אפילו שהן יחזרו אל הפונות.
אילנית קליימן: ברמת הגמגום, כן.
אילנית קליימן: אני עכשיו מתארת מה שקורה בשטח.
אילנית קליימן: ברמת הגמגום, בהחלט יש מינימום של הבנה.
אילנית קליימן: אנחנו חוזרים אל הפונים.
אילנית קליימן: אותם אנשים שלא מבינים כל כך את השפה, מתקשרים אלינו לפעמים גם באמצעות אנשים אחרים שמציגים את עצמם כמי שמסייעים לנפגעי העבירה שלא מבינים את השפה.
דוד רותם: האם בדקתם פעם אם כאשר מתקשרים למענה האנושי, כמה זמן צריך לחכות?
אילנית קליימן: אין לי כאן את הנתון, אבל מדובר במשהו כמו מקסימום דקה.
אילנית קליימן: בסביבות הדקה.
אילנית קליימן: שוב, אני מזכירה שכאשר יש לנו, נקרא לזה, פיקים, שיוצאות שיחות יזומות, אנחנו מדברים על מאות, יש את האפשרות הטכנית לנפגע העבירה להשאיר הודעה בתא קולי ואנחנו חוזרים אליו.
אורנה נחמני: אני רוצה להדגיש שהמוקד האנושי בא לתת את הגיבוי האחרון לכל יתר המערכות.
אורנה נחמני: זאת אומרת, הנחת העבודה מלכתחילה הייתה שנפגע עבירה יקבל הודעות יזומות או הודעות טלפוניות או ייכנס לאינטרנט כאשר מבחינתנו הכניסה לאינטרנט היא כמובן האופטימלית כי שם הוא מקבל את מירב המידע כשהוא מפורט.
אורנה נחמני: לכן המוקד האנושי מלכתחילה הוקם רק כדי לתת גיבוי.
אורנה נחמני: נכון לעכשיו הוא נותן גיבוי מאוד מוצלח, גם מבחינת לוחות זמנים, גם מבחינת הפניות של האנשים וההיענות.
אורנה נחמני: דרך אגב, יש אנשים שמתקשרים ואומרים שהם איבדו את הקוד ואת הסיסמה ואנחנו משתדלים לזהות אותם באמצעים אחרים כדי לתת להם את המידע.