GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
תמי סלע: מנהל לשכת ההוצאה לפועל שמנהל בתי המשפט הסמיכו לכך במיוחד, רשאי להטיל תפקיד כאמור גם לעניין הליכים שבתחום סמכותו של מנהל לשכת הוצאה לפועל אחר".
תמי סלע: הסמכות הזו להסמיך מנהל לשכת הוצאה לפועל להטיל תפקיד לפי ההוראה הזאת, היא צריכה להיות למנהל מערכת ההוצאה לפועל.
קריאה: מעבירים את זה משופט לפקיד.
מנחם בן-ששון: לאו דווקא כי מנהל בתי המשפט לא צריך להיות בהכרח שופט.
דוד רותם: צריך.
תמי סלע: זה קיים בפועל.
מנחם בן-ששון: בזה עסקנו בחוק הקאדים.
מנחם בן-ששון: לפי הנוהל הזה מנהל בתי הדין הופך להיות דיין.
מנחם בן-ששון: אלה המשוואות הדו-צדדיות שאינן נכונות בעליל.
דוד רותם: נשיא בית המשפט העליון לא חייב להיות משפטן.
תמי סלע: פסקה בעמוד 7 נגזרת מתיקון שהצבעתם עליו ואני חייבת לומר שהדיון עליו לא היה אולי מספיק ארוך אל מול השינוי שאותו תיקון עושה.
תמי סלע: זאת הייתה הארכה של התקופה לפי סעיף 67 שמדבר על התייצבות לחקירת יכולת מ-21 ימים ל-30 ימים.
תמי סלע: על זה הצבעתם במסגרת סעיף 67 ואחרי כן, כאשר ביררתי האם הכוונה הייתה רק לעניין התייצבות לחקירת יכולת או הכוונה הייתה גם להארכת המועד הזה שקבוע היום של 21 ימים בכלל, הבנתי שהכוונה היא להארכה שלו בכלל וזה מחייב התאמות בסעיפים נוספים, בסעיף 7 שמדבר על האזהרה ועל המועדים ממועד המצאת האזהרה.
תמי סלע: זה בעצם יוצר איזשהו עיכוב של 10 ימים לכל אורך הדרך.
תמי סלע: אם באמת זאת הכוונה, צריך להצביע על זה גם בתיקון של סעיף 7 ועל זה אני חושבת שאולי כדאי גם לקבל את התייחסות משרד המשפטים.
מנחם בן-ששון: הם לא אהבו את זה.
קריאה: למה אנחנו מאריכים את זה?
מנחם בן-ששון: הם ביקשו את זה.
מנחם בן-ששון: גברת שדה ביקשה את זה.
דבורה שדה: אפשר גם להשאיר את המודעות על הוצאה לפועל פתוחות ונגישות.
דבורה שדה: אמרנו שאם כבר מוערמים על החייב קשיים נוספים, לתת לו לפחות את ההזדמנות הזאת להשיג את הכסף.
מנחם בן-ששון: אני זוכר את הדיון הזה שלא התקיים מזמן.
דוד רותם: זה לא לשלם.
קריאה: רק להתייצב.
דוד רותם: מה איכפת לך שיהיו 30 ימים?
קריאה: רק אחרי ההתייצבות אני יכול לפתוח בהליכים אחרים.
קריאה: עד אז אני לא יכול.
קריאה: נאמר שככל שאני דוחה, הריבית גדלה.
מנחם בן-ששון: מה שאנחנו רוצים זאת התייצבות.
דבורה שדה: בהקשר הזה, אבל אם יש התאמות נדרשות זה גם כמובן משהו.
תמי סלע: הייתה כאן אי-הבנה.
דוד רותם: לוקחים בחשבון שכל דבר כזה זה עוד ריבית ועוד ריבית.
מנחם בן-ששון: להם מספיקה ההתייצבות.
דוד רותם: האם אי פעם עשיתם גם את החשבון האמיתי?
דבורה שדה: צריך לתת לבן אדם את ההזדמנות לבוא ולומר את דברו.
תמי סלע: היום יש לו הזדמנות 21 ימים אבל כמעט לא משתמשים בזה.
דוד רותם: את רוצה 30 ימים שזה אומר עוד 9 ימים ריבית.
דבורה שדה: אלא אם כן יבוא האדם ויתנגד.
דוד רותם: אבל הוא יבוא תוך 21 ימים, אם יש לו על מה להתנגד.
דוד רותם: אתם לוקחים את המקרה הזה של אותו אדם מסכן.
תמי סלע: לצורך סעיף 67 זה כבר הוצבע.
מנחם בן-ששון: השאלה אם אתם רוצים לתקן תיקון רוחב.
מנחם בן-ששון: אתם לא רוצים.
תמי סלע: לעניין התייצבות לחקירת יכולת, נבהיר את זה כך שם וזה אומר שלא צריך לתקן.
דבורה שדה: הוא רשאי להתייצב לחקירת יכולת אבל אחרי 20 ימים אפשר כבר לנקוט בהליכים.
תמי סלע: אבל מונים את כל שאר הדברים.
תמי סלע: יש כאן משהו משונה כי זה אומר שאפשר להתחיל לבצע כל מיני הליכים אחרי 21 ימים למרות שיש לו הזדמנות להתייצב.
תמי סלע: זה יוצר עיוות.
דבורה שדה: אנחנו לא חושבים שצריך לעשות את העיוות הזה.
דבורה שדה: אנחנו חושבים שצריכה להיות התאמה.
דבורה שדה: אנחנו הכנסנו את ההתייחסות כי זה היה הסעיף שנדון, אבל לאפשר לאדם, גם אם יש לו את ההזדמנות, לבוא ולומר דבר אחר ולא רק חקירת יכולת אלא הוא רוצה להתנגד.
תמי סלע: יש כאן סוגיה שאם חושבים שה-21 ימים שקבועים היום, שאחריהם מתחילים לנקוט הליכים, שאחריהם מתחילים לפעול, הם לא מספיקים ולכן רוצים להאריך את זה – גם כדי שהוא יוכל להתייצב וגם כי חושבים שזה לא מספיק ובעצם לא צריך להתחיל את כל ההליכים אחרי 21 ימים אלא אחרי 30 ימים – בעצם זה צריך להיות לכל האורך.
תמי סלע: זה קצת מוזר לומר שהוא יכול להתייצב אבל רואים אותו כבר כאילו הוא חייב שלא משתף פעולה עם המערכת ואנחנו מתחילים את כל ההליכים לאור זה למרות שעוד יש לו הזדמנות להתייצב.
דבורה שדה: זה יכול גם לחסוך למערכת.
תמי סלע: צריך להתאים את זה.
דבורה שדה: הריבית הזאת שאולי תתווסף, בינתיים לא ינקטו הליכי סרק מיותרים שהחייב ישלם עליהם הרבה יותר.
מנחם בן-ששון: אמרת את זה גם בדיון הקודם.
מנחם בן-ששון: אני מבקש להתאים את הכל לזה.
אריה כהן: בתיקון 19 נתנו את האפשרות לאדם להתייצב בכל לשכה, מתי שהוא רוצה ואיפה שהוא רוצה.
תמי סלע: עד 21 ימים.
אריה כהן: תוך 21 ימים.
אריה כהן: לפני כן זה לא היה.
אריה כהן: לפני כמה שנים זה לא היה.
אריה כהן: בתיקון 19 נתנו את האפשרות הזאת.
אריה כהן: אין לנו היום בעיה - וגם שאלנו רשמים – של אנשים שבאים שהייתה להם בעיה בגלל ה-21 ימים.
אריה כהן: תראו מקרים כאלה שאנשים לא הצליחו במשך 21 הימים להגיע.
אריה כהן: מצד שני, מה שקורה, וסליחה, גם האנשים שנתנו להם את האפשרות מתייצבים – בין 10 ל-15 אחוזים – בתוך 21 הימים שיש להם.
אריה כהן: מתייצב רק זה שיודע שאין לו סיכוי להיפגע.
אריה כהן: אנשים לא מגיעים.
אריה כהן: את אומרת היום שעד שאני מצליח למצוא את האזהרה, עד שאני מצליח לפעול, את מאריכה לי עוד את הזמן הזה.
אריה כהן: אני אומר שהאדם שרוצה לבוא לחקירת יכולת, אני נותן לו מתי שהוא רוצה אחרי כן לבוא לחקירת יכולת ואני לא מפריע לו, גם ב-21 ימים וגם אחרי כן.
אריה כהן: הוא יכול להגיש כל בקשה שהוא רוצה ולטעון כל טענה שהוא רוצה.
אריה כהן: הוא יכול לטעון שהוא מבקש לעכב הליכים וכולי כי הוא לא ידע, לא קיבל, פעם ראשונה שהוא שומע את זה וכולי.
אריה כהן: אנשים מעלים את הטענות.
אריה כהן: אנשים אומרים שהם יודעים שנפתח להם תיק בגלל שעיקלו להם את החשבון אבל הם לא קיבלו את האזהרה.
אריה כהן: האנשים מעלים את הטענות האלה, מתייחסים אליהן ולכל דבר כזה לגופו יש אפשרות.
אריה כהן: לא סגרו לו אחרי 21 הימים את האפשרויות.
דבורה שדה: אנחנו לא רואים פגיעה כל כך משמעותית במתן פרק הזמן שהוא מאוד קצר בימים ספורים להתחיל את ההליכים אחרי אותו פרק.
ליאור שפירא: אין הגיון להמתין.
ליאור שפירא: כל כך הרבה זמן אנחנו מטפלים בפסקי הדין.
ליאור שפירא: אנחנו מצליחים לעשות המצאה אחרי שאנחנו בהוצאה לפועל.
ליאור שפירא: מה נותנים עוד הימים האלה?
ליאור שפירא: למצוא אוטובוס לוקח עשרה ימים?
ליאור שפירא: הרי הם לא צריכים לשלם את החוב אלא הם רק צריכים להתייצב.
ליאור שפירא: הם לא צריכים לגייס כסף ולא צריכים לגייס כלום.
ליאור שפירא: הם יכולים לעשות מתי שהם רוצים ואיך שהם רוצים, גם היום.
מנחם בן-ששון: פרוצדורלית.
מנחם בן-ששון: את סעיף 67 אישרנו לפי הבקשה של 30 ימים.
מנחם בן-ששון: אפשר ללכת לרביזיה על הסעיף ההוא ביום הרביזיות ולשנות את זה ל-21 ימים.
מנחם בן-ששון: נסכם שאם תתקבל הרביזיה שזה יישאר 21 ימים, אני לא צריך לתקן את הסעיפים האחרים.
מנחם בן-ששון: אם זה יישאר 30 ימים, אני צריך לחזור לכל הסעיפים הללו.
מנחם בן-ששון: תשימי כוכבית שצריך יהיה לחזור ולאשר אותם.
מנחם בן-ששון: עכשיו אין טעם להצביע עליהם מתוך זה שאולי פעם נפיל אותם.
דוד רותם: אף אחד לא ביקש על זה רביזיה עכשיו.
מנחם בן-ששון: אם אתה לא רוצה רביזיה, אני אאריך את כל הדברים האחרים.
דוד רותם: אני חושב שכבר הארכנו.
דלית זמיר: הארכנו את ההתייצבות לחקירת יכולת וזה נכון שזה יוצר עיוות ואפילו מטעה את החייב כי אומרים לו שיש לו 30 ימים להתייצב.
דוד רותם: אם כך, בוא נהפוך את הכל ל-30 ימים.
דלית זמיר: דרך זה עשינו שינוי הרבה יותר מהותי.
מנחם בן-ששון: אם כך, אני מקבל את הצעת חבר הכנסת רותם.
מנחם בן-ששון: אני אשנה עכשיו.
מנחם בן-ששון: אם ביום הרביזיה זה יתקבל, אז אני אשנה.
דוד רותם: נשנה עכשיו ונראה.
דלית זמיר: המשמעות היא לגבי רוב התיקים, מה שקודם היה רק לגבי מעט המקרים שהיו רוצים להגיע לחקירת יכולת.
דלית זמיר: עכשיו לגבי כלל התיקים יהיה 30 ימים.
יחזקאל סיבק: עשית 30 ימים לכולם אפילו אם הם לא רוצים להגיע.
דוד רותם: זה נכון, אבל אתה צריך להסביר את זה לחייב.
דוד רותם: אתה תשלח לו הודעה ש-99 אחוזים מעורכי הדין לא יבינו מה כתוב בה.
דוד רותם: יהיה כתוב בה שבחקירת יכולת 30 ימים, בכל דבר אחר 21 ימים, ומתי יתחילו לנקוט הליכים, אחרי 21 ימים או אחרי 30 ימים?
דוד רותם: אתה רוצה את הכל אחרי 21 ימים, אבל ה-30 ימים כבר עברו לך.
יחזקאל סיבק: אני לא יודע אם הפער הוא באמת כל כך משמעותי.
יחזקאל סיבק: הטיעונים הם נכונים לפה ולפה.
יחזקאל סיבק: מצד אחד הנשמה של האנשים יוצאים ואת הזמן שמתארך להם ב-9 ימים אפשר אולי לקצר באזהרות שמגיעות אחרי חודשים.
יחזקאל סיבק: שם אפשר אולי לתת את הזמן הזה חזרה כי עד שנמסרת האזהרה זה משהו בלתי סביר לגמרי.
דוד רותם: עכשיו ההוצאה לפועל משתכללת וזה ילך הרבה יותר מהר.
יחזקאל סיבק: אני חושב שהתופעה של ריצות אחרי אזהרות שלא נמסרות תוך חודשיים וחצי ואתה מבקש את האזהרה החוזרת, זאת תופעה לא נדירה.
יחזקאל סיבק: מצד שני, גם הפער בין ה-21 ימים ל-30 ימים כשלעצמו הוא לא דרמטי, חוץ מזה שזה באמת יטעה את החייבים כי אנשים יאמרו שנתנו להם 30 ימים.
תמי סלע: אם זה יהיה בהפרדה.
יחזקאל סיבק: זה בעצם מאריך את הזכות של החייב להתייצב בלשכה הקרובה וזאת זכות שאין לו היום.
יחזקאל סיבק: זה בסך הכל מה שזה עושה.
יחזקאל סיבק: מה שכן יהיה, יהיה איזשהו אלמנט של טעות של לא מעט אנשים.
מנחם בן-ששון: לכן צריך לגהץ.
יחזקאל סיבק: אבל אפשר לקצר.
יחזקאל סיבק: הגיהוץ הוא למטה.
מנחם בן-ששון: אני חוזר לסעיפים ומיישר אותם ל-30 ימים, ואם צריך ביום התיקון, נתקן.
תמי סלע: אם מאריכים את התקופה להתייצבות לחקירת יכולת, רוצים גם להאריך את התקופה שכתובה באזהרה לצורך כל העניינים האחרים כדי שזה יהיה אחיד.
תמי סלע: אם יוחלט להחזיר את זה ל-21 ימים, זה יחזור לגבי כל אותם סעיפים.
תמי סלע: זה אומר שבסעיף 7 יש פסקה אחת שלא הייתה על השולחן שצריך להצביע עליה, שהיא מתקנת את הנוסח שהיום נכלל באזהרה.
תמי סלע: הסעיף אומר: "משהוגשה בקשת ביצוע, ימציא מנהל לשכת ההוצאה לפועל לחייב אזהרה שעליו למלא אחר פסק הדין או לשלם את החוב הפסוק בשיעורים שנקבעו והכל בתוך תקופה של 20 ימים מיום המצאת האזהרה".
תמי סלע: גם בסעיף (א)(1) יש הוראה האומרת ש"האזהרה תכלול הודעה שאם אין ביכולתו לעמוד בתשלום החוב עליו להתייצב לחקירת יכולת בלשכת ההוצאה לפועל בתוך 21 ימים".
מנחם בן-ששון: שני הדברים האלה ישונו בכפוף.
תמי סלע: אנחנו בעמוד 13.
מנחם בן-ששון: סעיף 7(ג) לחוק העיקרי.
תמי סלע: תיקון לסעיף 7(ג).
תמי סלע: סעיף קטן (א) אומר היום:
תמי סלע: בעקבות התיקונים שעשינו החזקה רלוונטית לעניין הליכי מסירת מידע על החייב ללא הסכמתו ולעניין הטלת הגבלות על החייב לפי אותו פרק ו(1).
תמי סלע: היא לא רלוונטית לעניין הליכי מאסר.
תמי סלע: היא כן רלוונטית לעניין הליכי הבאה אבל לא לעניין מאסר וכאן אני רואה שיש כבר תיקון מכיוון ששם החזקה היא לא מספיקה.
תמי סלע: לכן בסעיף קטן (א) צריך להוסיף את ההליכים האחרים שהחזקה הזו רלוונטית לעניינם.
תמי סלע: עכשיו אני רואה שהתיקון הוא לא מלא כי את המאסר צריך למחוק כי זה לא רלוונטי לעניין מאסר.
תמי סלע: לגבי מאסר, כל התנאים כתובים בסעיף עצמו.
תמי סלע: זה רלוונטי להליכי מסירת מידע, הגבלות והבאה.
תמי סלע: זה לגבי פסקה (1) המתוקנת.
תמי סלע: לגבי פסקה (2).
תמי סלע: כדי ליצור התאמה, גם שם כתוב היום "הליכי הבאה ומאסר" ופשוט ההליכים כאמור בסעיף קטן (א) – מה שקבענו בפסקה (1) – יהיו רלוונטיים גם לסעיף קטן (ב).
דוד רותם: עוד לא אישרנו את התוספות.
מנחם בן-ששון: איזה תוספות?
תמי סלע: של סעיף 7(א).
מנחם בן-ששון: אתה מדבר על תאריכים ודברים כאלה?
תמי סלע: זה הסעיף שאנחנו מגיעים אליו עכשיו, סעיף התחילה לפרק מסירת המידע שמדבר על המועדים בהם המאגרים השונים ייכנסו לתוקף.
תמי סלע: לפי ההוראה שמנוסחת כאן כרגע יש כמה קבוצות של מאגרים שייכנסו לתוקף בתקופות שונות.
תמי סלע: הקבוצה הראשונה בעצם תיכנס לתוקף יחד עם כל סעיפי החוק.
תמי סלע: התקופה שמדובר עליה כרגע היא שישה חודשים ממועד הפרסום וזאת תקופת ברירת המחדל לגבי הצעת החוק.
תמי סלע: המאגרים שזה יחול עליהם, שייכנסו ראשונים, זה הביטוח הלאומי לפי החומר שקיבלנו.
תמי סלע: זה יצא פחות או יותר באפריל 2009, תלוי מתי החוק יפורסם, אבל בהנחה שהוא יפורסם באוקטובר-נובמבר, זה יהיה בסביבות אפריל-מאי 2009, אז יעברו שישה חודשים.
תמי סלע: אם נסיים את ההצעה בישיבות שנותרו לנו, שזה בספטמבר, בנובמבר זה יכנס לתוקף.
דוד רותם: בנובמבר נביא אותו להצבעה.
מנחם בן-ששון: אני לא אקבל פטור.
דוד רותם: אתה לא תנסה לגרום להצבעה סופית בתחילת המושב כי אחרת רק שנינו נצביע אבל זה חוק שהוא יותר מדי חשוב מכדי שנצביע עליו רק שניים.
מנחם בן-ששון: אני מקווה לסיים את ההצבעה בשבוע הבא.
תמי סלע: בוועדה.
דוד רותם: אנשים לא יבואו.
דוד רותם: אנחנו נצביע שנינו על החוק הזה.
מנחם בן-ששון: אמרתי את זה לכתחילה.
דוד רותם: אז את כל ההסתייגויות אתה מפיל.
מנחם בן-ששון: אנחנו נעשה הסכם לגבי מה שאתה רוצה.
תמי סלע: אם כן, מדובר בביטוח לאומי, מרשם אוכלוסין, רשות הרישוי וגם רשם כלי השיט והטיס שממילא זה לא משהו שידרוש מחשוב כי זה יישאר ברמה הידנית.
מנחם בן-ששון: אני מתעקש שבסיבוב הראשון ייכנס גם רשם המקרקעין .
תמי סלע: זה משהו שבדקו וראו שאין ייתכנות.
דוד רותם: גם רשם החברות.
מנחם בן-ששון: בשיעורי הבית שנתתי לכם להכין בדקתי עם כל באי הבית הזה, עם החברים שיושבים סביב השולחן, וביקשתי שיאמרו לי מה הם הדברים הכי דחופים.
מנחם בן-ששון: הייתה הסכמה שמרשם מקרקעין חייב להיות בחזית הראשונה.
מנחם בן-ששון: מה מדיוני, אני אוכל לקבל אותו בחזית הראשונה?
דוד מדיוני: ישבנו בשבוע שעבר אצל משה שילה עם כל ראשי האגפים שלו ועכשיו נתמקד לרגע במקרקעין ועכשיו גם עדכנתי את מאיר.
דוד מדיוני: בעיקרון אנחנו עכשיו נעשה דריל-דאון.
דוד מדיוני: כל מה שניתן יהיה לממשק, יהיה שיתוף פעולה מלא שלהם לממשוק.
דוד מדיוני: כל מה שלא ניתן יהיה לממשק, הוא יהיה ידני.
דוד מדיוני: אנחנו נצטרך לדאוג שמרשם מקרקעין יקבל קצת כוח אדם זמני עד לממשוק המלא.
מנחם בן-ששון: תודה על המידע.
מנחם בן-ששון: אם כן, זה ייכנס לחבורה הראשונה.
מנחם בן-ששון: זאת אמירה בעלת משמעות ממדרגה ראשונה.
קריאה: זה גם מינהל מקרקעי ישראל?
מנחם בן-ששון: רגע.
מנחם בן-ששון: כל אחד מכם רשם דירוג ומהדירוג שלכם עשיתי את דירוג הדירוגים.
מנחם בן-ששון: במקום הראשון, לפני כל שלושת המאגרים עליהם דובר, היה מרשם המקרקעין.
דוד מדיוני: אנחנו הולכים לשבת אתם ממש עכשיו על כל הדברים.
דוד מדיוני: כל מה שאפשר לממשק, הם הבטיחו שיתוף פעולה.
דוד מדיוני: מה שבלתי אפשר, נשב עם מאיר ונדאג לכוח אדם להם.
דוד רותם: החוק לא ייכנס לתוקפו עד שכל החומר הזה לא ייגמר?
מנחם בן-ששון: לא, זה ייכנס לתוקפו והוא ייגמר.
מנחם בן-ששון: מכאן ואילך זה חוק והוא חייב בו.
דוד מדיוני: לכולנו ברור שזה מידע מאוד חשוב.
דוד רותם: הם לא ייתנו כוח אדם נוסף.
מנחם בן-ששון: מר מדיוני, איך התקדמתם עם מינהל מקרקעי ישראל?
דוד מדיוני: בשבוע הבא יש לנו ישיבה עם ראש המינהל.
מנחם בן-ששון: אני רוצה להכניס אותו לקבוצה הראשונה.
דוד מדיוני: לוח הזמנים שמופיע כרגע לגבי מינהל מקרקעי ישראל, כנראה שזה אוגוסט.
מנחם בן-ששון: אם כן, בינתיים אני לא רוצה לאשר.
דוד מדיוני: אני חושב שזאת טעות.
מנחם בן-ששון: יכול להיות, אבל אם אתם כולכם מסכימים שזה צריך להיות במעגל הראשון, זה צריך להיות.
דוד מדיוני: אין הרבה הבדל.
דוד מדיוני: ברגע שהחוק יעבור, דיברנו על תחולה של שישה חודשים.
מנחם בן-ששון: האם אני יכול לקבל זה יהיה בקבוצה השנייה?
מנחם בן-ששון: כי אחרת אני לא יכול להצביע.
דוד מדיוני: אני חייב להתכנס למועד שרשום לי כאן.
תמי סלע: אלה המועדים שקיבלנו.
תמי סלע: זה בעצם תשעה חודשים מהמועד.
תמי סלע: הקבוצה השנייה כוללת את כונס הנכסים הרשמי, רשם האגודות השיתופיות, רשם העמותות, רשם המפלגות, רשם החברות והשותפויות, רשם המשכונות, מינהל מקרקעי ישראל וחברות האשראי, כאשר כאן מדובר על אוגוסט 2009.
דוד רותם: למה רשם החברות וחברות האשראי צריך לחכות?
דוד רותם: רשם החברות ממוחשב היום.
מנחם בן-ששון: מדובר בשלושה חודשים נוספים.
דוד מדיוני: אין כוח אדם שיכול לטפל בזה.
דוד מדיוני: אנחנו רוצים למנוע מצב שהם צריכים כוח אדם או אנחנו צריכים כוח אדם אין סופי שאין אותו.
דוד מדיוני: כאשר קיבלתי את המשימה לפני חודש הסתבר שלא נעשתה עבודה לאורך התקופה, ואנחנו יודעים את זה, זה הופיע באינטרנט ואנחנו יודעים את הכעסים שהיו והם מוצדקים.
מנחם בן-ששון: לא כעסים.
מנחם בן-ששון: הייתה ביקורת.
דוד מדיוני: ביקורת.
דוד מדיוני: אנחנו ישבנו אתם.
דוד מדיוני: הבעיה היא שחברת המחשוב שהיום עובדת בבתי המשפט, גם לה יש גבול למה שהיא מסוגלת כי זאת מערכת מאוד ישנה.
דוד מדיוני: לידיעה כללית, אנחנו כרגע עובדים גם על ממשקים מול המערכת הישנה שקיימת היום ואין בה הרבה מומחים כבר.
דוד מדיוני: זאת מערכת מאוד ישנה של 20 ומשהו שנים ובמקביל התחלנו להקים מערכת חדשה.
דוד מדיוני: הכל יהיה במערכת החדשה, אבל אנחנו משתדלים להכניס היום למערכת הישנה וכאן יש מגבלה של מי שאמור לפתח.
דוד רותם: מה שאתה אומר עכשיו הוא דבר מעניין כי הוא חידוש.
דוד רותם: אומר לנו מנהל מערכת ההוצאה לפועל שהמערכת החדשה שכל הזמן הבטיחו לנו, לא תהיה מוכנה.
דוד מדיוני: לא.
דוד מדיוני: לא כך.
מנחם בן-ששון: אם היא לא תהיה מוכנה, לא יהיה לו חוק.
דוד מדיוני: אני אומר שיש מערכת ישנה שכרגע מופנית לטובת הצרכים של הרפורמה.
דוד מדיוני: היא כללה אך ורק מספר ממשקים מועט ולכן יש לוח זמנים אחר לממשקים האחרים.
דוד מדיוני: כרגע, כאשר אתה שואל אם לדוגמה למה לא רשם החברות – שזה דבר שהוא פשוט יחסית - התשובה היא שאולי רשם החברות קיים אבל יש מגבלה של כוח אדם בתוך המערכת הישנה כי אין מספיק מומחים.
דוד רותם: האם המערכת הישנה שאתם מטייבים אותה תהיה מסוגלת לקלוט את כל הבקשות?
דוד מדיוני: כן.
דוד מדיוני: התשובה היא כן.
דוד מדיוני: זה רק עניין של לוח זמנים.
דוד רותם: בינואר 2009.
דוד מדיוני: לכן נתנו לוחות זמנים.
דוד רותם: הבטיחו לנו שמה שיהיה צריך להגיש דרך המחשב וכולי, המערכת תהיה מוכנה לקלוט.
קריאה: אבל לא בינואר 2009.
דוד מדיוני: אמרנו כן.
דוד מדיוני: התשובה היא כן ויש לוחות זמנים.
דוד רותם: אני לא מדבר על קבלת המידע.
דוד מדיוני: לרפורמה, התשובה היא כן.
דוד רותם: אני מדבר על הרפורמה.
דוד מדיוני: כן, בוודאי.
דוד רותם: היא תהיה מוכנה בינואר 2009.
דוד מדיוני: לדוגמה, רק כדי שתוכל לחוש את זה מעט למרות שזה לא רלוונטי לדיון, זה גם קשור ללשכת עורכי הדין, מיד אחרי יום כיפור למשך כ-18 ימים תושבת מערכת המחשוב הישנה של ההוצאה לפועל בגלל החלפת כל החומרה לקראת הרפורמה.
דוד רותם: זאת אומרת, אי אפשר לפתוח תיקים ואי אפשר לעשות כלום.
דוד מדיוני: אחר כך תהיה חומרה הרבה יותר חזקה.
דוד רותם: אם תהיה.
דוד מדיוני: זאת רק דוגמה.
מנחם בן-ששון: רשם המשכונות הוא במעגל השני?
תמי סלע: תאגידים בנקאיים, קיבלנו את המועד של אוקטובר 2009.
מנחם בן-ששון: אוקטובר 2009, זה מצוין.
תמי סלע: 11 חודשים מיום פרסום החוק.
מנחם בן-ששון: מה עם בזק וחברת חשמל בעלי רשיון?
תמי סלע: ההצעה כרגע – כי אין מועדים מדויקים שיכולים להתחייב עליהם - לגבי כל הגורמים שהם בעלי רשיון למתן שירותי טלפוניה, חברת חשמל, בעלי רשיון חלוקה והספקת חשמל, רדיו וטלפון נייד, חברות ביטוח, חברה מנהלת והממונה על רישום ציוד מכני הנדסי, שההחלטה עליהם תהיה בצווים באופן הדרגתי ושר המשפטים, באישור ועדת החוקה יוציא אותם, כאשר גם לזה יש מועד אחרון מקסימלי, בדומה למה שהיה בזמנו בחוק זכויות נפגעי עבירה.
דוד רותם: מה זה חברה מנהלת?
תמי סלע: חברות מנהלות של קופות הגמל.
תמי סלע: אם עד אותו מועד לא יוצאו צווים, הכל נכנס לתוקף כאשר המועד האחרון הזה הוא אוקטובר 2011 אבל תשימו לב שאין כאן הרבה גורמים.
מנחם בן-ששון: לא, יש כאן הרבה גורמים ואני לא מוכן לסעיף האחרון הזה.
מנחם בן-ששון: אני לא רוצה לאשר את הסעיף האחרון בצורה כל כך רפוסה.
מנחם בן-ששון: אני מבקש לוח זמנים קפדני.
מנחם בן-ששון: אני חושב שהדברים הללו שנראים לפחות טריביאלים כי כולם עובדים במערכות ממוכנות, צריכים להיות במהלך 2009.
מנחם בן-ששון: תן לי לוח זמנים סביר.
דוד מדיוני: זה מאוד מסובך.
דוד מדיוני: יש עשרות חברות מנהלות, חלקן חברות ביטוח.
מנחם בן-ששון: בינתיים לא דיברתי על חברות מנהלות.
מנחם בן-ששון: קודם דיברתי על בזק, חברת חשמל וטלפון נייד.
מנחם בן-ששון: כמה כאלה יש לך?
מנחם בן-ששון: תשעה.
מנחם בן-ששון: המשטרה קיבלה אפשרות להגיע למאגר נתונים שלה מיד.
מנחם בן-ששון: אתה לא תקבל אותו, אבל מסתבר שיש לה ממשק אחיד עכשיו, אם צריך.
מנחם בן-ששון: אני לא יודע מה אתה יכול לקבל ממנו, אבל טכנולוגית מחר בבוקר המשטרה כבר יכולה לעבוד עם זה, אם היא לא הייתה מנסה לקחת זכויות שלא מגיעות לה.
מנחם בן-ששון: אתם רוצים רפורמה, אז תעשו רפורמה.
מנחם בן-ששון: תמצאו לי תאריך אחר.
מנחם בן-ששון: את הסעיף הזה אני לא מאשר.
מנחם בן-ששון: אלה חברות אשראי, תאגידים בנקאיים וחברות ביטוח.
מנחם בן-ששון: העדיפות לפי שיטתכם הייתה חברות אשראי, תאגידים בנקאיים, חברות ביטוח, חברות טלפוניה – אלה בעדיפות 1 עד 2.
מנחם בן-ששון: זאת אומרת, הן חייבות להיות או בסיבוב הראשון והבנתי שאתם לא רוצים בראשון כי יש לכם בעיית מחשב.
מנחם בן-ששון: אם כך, שימו אותן בסיבוב השני.
מנחם בן-ששון: אתם רוצים עוד זמן, תכניסו אותן חצי שנה אחרי כן.
מנחם בן-ששון: אני לא חושב שאני יכול לאשר את החוק בלי זה.
מנחם בן-ששון: נתתי לוחות זמנים כי אחרת אתם לא תקבלו את החוק.
דלית זמיר: זה גם תלוי בצד השני.
דלית זמיר: לכן אמרנו שזה צריך להיות גמיש כי חלק מהגופים אמרו אז שהם לא יסכימו לדבר אתנו לפני כן.
מנחם בן-ששון: היו לכם שנתיים לדבר אתם ועל זה אני לא אוותר, או שאני לא הבנתי את החוק.
דוד רותם: אתה זוכר את (ג).
מנחם בן-ששון: עוד לא הייתי שם.
דוד רותם: השר יכול לדחות שישה או שלושה חודשים.
מנחם בן-ששון: עוד לא הגעתי ל-(ג).
מנחם בן-ששון: קיבלתם את (1) ו-(2), ואני מוכן להצביע עליהם.
מנחם בן-ששון: אני מוכן לצרף אליהם עוד, אם אתם רוצים עכשיו להוסיף.
מנחם בן-ששון: אם אתם לא רוצים להוסיף משהו, קחו את (3) ותעברו עליו עוד פעם.
יחזקאל סיבק: אני מבקש להעיר הערה לגבי כונס הנכסים הרשמי.
יחזקאל סיבק: כל הניסוח לגבי כונס הנכסים הרשמי הוא בעייתי מעט והטיפול בכונס הנכסים הרשמי צריך להיות שונה לחלוטין.
יחזקאל סיבק: כונס הנכסים הרשמי, החשיבות ביחס אליו היא לא רק המידע שמגיע, שגם לזה תכף אני אתייחס.
יחזקאל סיבק: לא ברור איזה מידע ניתן.
יחזקאל סיבק: אם זה רק עצם ההכרזה, עצם צו הכינוס, עצם צו הפירוק וכך הלאה, לא צריך לשם כך את מאגרי המידע כי זה מידע שנמצא באתר הכונס הרשמי ופתוח בפני כל אחד.
יחזקאל סיבק: גם בלי סיסמה אתה יכול לקבל את המידע הזה.
יחזקאל סיבק: אם הכוונה למידע שכולל תזכירים, חייב שהיה בצו כינוס, פקע צו הכינוס, חזר להליך הוצאה לפועל ורוצים לראות חקירה, צריך לציין את זה אחרת.
יחזקאל סיבק: מידע על עצם ההכרזה, אלה שטויות.
מנחם בן-ששון: אלה לא שטויות ואני אסביר לך גם למה.
יחזקאל סיבק: ההיבט השני הוא לא היבט של המידע.
יחזקאל סיבק: החלק שאולי הוא יותר חשוב בהיבט של כונס הנכסים הרשמי הוא עצם הידיעה על ההכרזה בזמן אמת.
יחזקאל סיבק: ברגע שניתן צו הכינוס, ואני לא אכנס עכשיו לוויכוח בפסיקה לגבי ממתי סופרים את ששת החודשים, העניין הוא שמרגע שחלפו שישה חודשים מההכרזה או מהפרסום – אני לא נכנס לזה כרגע – נחשבת ידיעה קונסטרוקטיבית ואתה מאבד את הזכות שלך לתבוע את החוב.
יחזקאל סיבק: אחת הבעיות היא הידיעה על עצם ההכרזה.
יחזקאל סיבק: היום בצורה של פרקטיקה, מה שעושים, גם בתל-אביב וגם בחיפה ונדמה לי שגם בבאר-שבע, זה שבתוך צו הכינוס משלבים הוראה שמחייבת את החייב לשלוח הודעות כאשר לגבי ההודעות האלה יש חייבים שיותר מקפידים ויש חייבים שפחות מקפידים, אבל המערכת חייבת לספק לתוך תיקי ההוצאה לפועל הודעה מיוזמתה.
יחזקאל סיבק: זה קל כי לכונס הנכסים הרשמי יש חייב עם תעודת זהות.
יחזקאל סיבק: כל מה שהוא צריך לעשות מהצד שלו זה להזרים את ההודעה לתוך המערכת וההודעה הזאת היא קריטית כי אדם יכול לאבד את הזכות שלו לחוב.
מנחם בן-ששון: אני רוצה לענות לחלק הראשון כי לפי דעתי החלק השני לא נכנס בכותרת הזאת.
מנחם בן-ששון: החלק הראשון הוא לא טריביאלי לא כי כל אחד יכול להיכנס אלא כי חלק ניכר מהמידע, כל אחד יכול להיכנס אליו, אבל כל החכמה היא באיגום החומר והשמתו במקום אחד.
דלית זמיר: לחלק השני, זה תיקון של פקודת פשיטת הרגל ולא תיקון של קבלת מידע.
תמי סלע: לא בטוח שצריך תיקון.
תמי סלע: אלה אולי נהלים של כונס הנכסים הרשמי שהוא צריך ליידע בזמן אמת על החלטות מסוימות שמתקבלות שם ולשלוח הודעה מטעמו ללשכת ההוצאה לפועל על דבר כזה.
דלית זמיר: זה לא תיקון עקיף.
דלית זמיר: זה לא קשור להצעת החוק הזאת אלא זה נושא שכבר נדון, איך מודיעים לחייבים על כך שחייב התחיל בהליכי פשיטת רגל וזה ממש לא קשור לנושא הזה.
מנחם בן-ששון: אני רוצה לומר לכם עוד משהו בתחושה ואני לא רוצה לומר את זה בהתחייבות.
מנחם בן-ששון: אני לא רוצה לומר שאני מתחייב שאני לא אאשר את החוק אם הבנקים, חברות הביטוח וכן הלאה לא יצליחו להיכנס לשם כי אז אני נותן בידם את היכולת לאשר או לא לאשר את החוק.
תמי סלע: את הבנקים כן הכנסנו.
תמי סלע: חברות הביטוח, החברות המשכנות, בזק וחברת החשמל, כל אלה, הם במסגרת הסעיף ההדרגתי.
מנחם בן-ששון: בזק, חברת חשמל, חברות משכנות.
תמי סלע: חברות משכנות, זאת כמות אדירה.
מנחם בן-ששון: נתנו להן סעיף כל כך גמיש בעניין הזה.
מנחם בן-ששון: סעיף החברות המשכנות היה כל כך גמיש שלפי דעתי הם יכולים לצאת ידי חובה בשלב ראשון בתשתית בסיסית.
תמי סלע: זאת עובדה מול הרבה מאוד גורמים משרדיים.
אריה כהן: לא היה מדובר על לעשות ממשק אלא מדובר על כמות גדולה מאוד של גורמים שאנחנו למעשה נבצע לכל אחד כזה באופן ידני.
מנחם בן-ששון: בסדר גמור, תבצעו ידני.
מנחם בן-ששון: אני רק רוצה שזה יהיה קיים בנובמבר 2009.
מנחם בן-ששון: יש דברים שברור לי שחייבים להיות ב-2009 ואמרתי אותם קודם.
מנחם בן-ששון: יש שאלה אחת, למה חברות הביטוח לא נמצאות שם, ושאלה שנייה, מה עם החברות המנהלות של הפיננסים כמו קופות גמל ודומיהן, שזה חיוני שיהיו, ואתם רוצים לשלוח אותי ל-2011.
מנחם בן-ששון: למה זה לא יהיה, אני יכול למצוא אלף תירוצים.
אריה כהן: בנושא של כל החברות הפיננסיות יש עדיין בעיה במסגרת רפורמת בכר.
אריה כהן: במסגרת רפורמת בכר, נוצר מצב שעדיין חלק מהבנקים ממשיכים תקופה מסוימת לנהל את זה ויש להם הסכמים של ארבע-חמש שנים ולכל בנק תקופה שונה.
אריה כהן: שנית, אותן החברות המשכנות, למעשה אני לא יכול לפנות לכל חברה חדשה כזאת כיוון שיש תקנה.
אריה כהן: התקנה מחייבת שהן צריכות לפנות אלינו לצורך התמשקות ואנחנו לא יכולים להתחבר אם הן לא רוצות.
אריה כהן: נכון להיום, לגבי כל אותן החברות האלה – ואלה קופות הגמל, שם מדובר על כסף גדול – נצטרך לבצע להן כמו שמבצעים כיום ידנית עד השלב שהן יתארגנו לנושא הזה ולא כל אחת מהחברות האלה מהן רוצה להתארגן ולהתחבר אלינו.
אריה כהן: עם הבנקים יש לנו את זה אבל אין לנו את זה מול החברות האחרות.
אריה כהן: יש לנו פגישה גם בנושא הזה באוצר כדי לבחון ולראות איך בכל זאת לנסות להגיע אתן לאיזשהו חיבור, אבל הן לא מעונינות להשקיע כסף בדבר הזה.
אריה כהן: הן אומרות שכרגע הן לא מעונינות.
מנחם בן-ששון: אז תשקיע אתה.
מנחם בן-ששון: אני לא מתווכח מי צריך להשקיע.
מנחם בן-ששון: זה נחמד שאתם מספרים לי כמה קשה וכמה זה לא פשוט, אבל לחוק הזה יש לב והלב שלו הוא מאגרי מידע והדובדבן שבקצה הוא יכולת ההמשקה האלקטרונית.
מנחם בן-ששון: עניתם לי על הרבה אבל לא עניתם לי על חיוניות.
מנחם בן-ששון: מה שאני מאשר לכם זה את המעגל הראשון ואת המעגל השני אבל אני בינתיים לא מאשר לכם את מה שנשאר באוויר כי אני לא אתן לכם לרוץ עד 2011 ולהשאיר את הדברים נזילים.
מנחם בן-ששון: יכול להיות שבגלל זה אני אצטרך להישאר תקוע עם החוק בינתיים, אבל בסדר, התחילו לדבר על זה בשנת 2002 כך שנוכל לעשות זאת בכנסת הבאה.
ליאור שפירא: שאלה.
ליאור שפירא: מה קורה במידה שהחוק נכנס לתוקף, המעגל הראשון עובד ואחר כך מגלים שאי אפשר לעשות את המעגל השני והחוק כבר בתוקף?
מנחם בן-ששון: מה קורה כאשר חוק נכנס ומסתבר שהיו שינויים נוראיים?
מנחם בן-ששון: חוזרים לכנסת ומבקשים חוק אחר.
מנחם בן-ששון: זה נדיר, אבל זה קורה.
מנחם בן-ששון: זה קורה במקום אחר.