GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד רותם: לכן אני אומר שנעשה את זה בעוד 18 חודשים, ובעוד שנה כולכם תבואו לכאן עוד פעם, ואז תבוא לאה רקובר ותגיד: אין בתי-משפט, לא בונים, אין תקציב – כל מיני סיפורים, ואז נראה מה אנחנו עושים.
לאה רקובר: אולי נעשה את זה בצו, זאת אומרת שהחוק יאושר לשלוש שנים, שלא יצטרכו לעבור תהליך חקיקה מלא בעוד 18 חודשים, אלא את ועדת החוקה בלבד?
דוד רותם: לא, תהליך חקיקה, כי אני רוצה להכריח אתכם גם לאי נעימות הזאת.
לאה רקובר: נבוא לפה, לוועדה נגיע, הרי במליאה אנחנו לא נמצאים.
דוד רותם: אני לא רוצה שתבואו ותגידו לי ששום דבר לא קרה, אני רוצה שתבואו בעוד שנה עם תוכנית.
לאה רקובר: נבוא בכל מקרה עם תוכנית, אבל רק לוועדה.
דוד רותם: חברים יקרים, האם מקובל עליכם 18 חודש?
דוד רותם: אם לא, אני אצביע על זה.
אפרת בורגנסקי: אני מקווה שהשאלה שלי לא תהיה שאלת קיטבג.
אפרת בורגנסקי: היינו רוצים, בגלל שכבר היום אמרנו שיש צורך בזמן- - -
דוד רותם: אם תבואו בעוד שנה וחצי תגידו: הנה התוכנית שלנו, זה ייקח לנו עוד שמונה חודשים, נאריך לכם.
אפרת בורגנסקי: היינו רוצים שזה יהיה רשום.
דוד רותם: בתוך החוק?
אפרת בורגנסקי: לא.
23591: זה רשום בפרוטוקול.
דוד רותם: זה לא צריך להיות רשום בשום דבר.
דוד רותם: הצבעה בעד - פה אחד הצעת חוק בתי המשפט (תיקון מס' 57) (שיפוט בענייני תעבורה) (תשריר – הוראת שעה), התשס"ט-2008 אושרה בוועדה ותעלה למליאה לקריאה השנייה והשלישית.
דוד רותם: נתקבלה פה אחד.
23591: אני מזכיר שב-1 ביוני 2010.
דוד רותם: רשמתי בפרוטוקול את ההתחייבות שלכם לבוא בעוד שנה עם תוכנית מסודרת.
דוד רותם: הנושא שנדון בו היום הוא הצעה, או אי הצעה, של ועדת החוקה להאריך את תוקפה של הוראת השעה לפי חוק סדר הדין הפלילי (תיקון מספר 33 והוראת שעה).
דוד רותם: קיבלתי ב-14 במאי מכתב משר המשפטים שבו הוא מבקש שניתן המלצה למליאת הכנסת להארכת תוקפה של הוראת השעה הנדונה, בהתאם לסמכות לפי סעיף 12(ב) להוראת השעה.
דוד רותם: אני לא אוהב את ההארכה הזאת, כי אני חושב שחלפה מאה מאז שהתחלנו לדון בנושא הזה, והיו הנחיות, דעות והצעות, החל מהנשיא שמגר ועוד כל מיני גופים, על הפרדה מלאה או על העברה של כל הסמכויות לפרקליטות, וזה נמשך ונמשך ונמשך, והגיע הזמן לשים לזה סוף.
דוד רותם: דוח מבקר המדינה היה בשנת 2001, אנחנו כבר באמצע 2009, והגיע הזמן להחליט, לכאן או לכאן, איך אנחנו פותרים את הבעיה.
דוד רותם: הגברת רוט, תציגי לנו מה אתם מבקשים.
דרורה נחמני-רוט: קודם כול, המכתב של השר – אחרי שהמכתב הועבר לכנסת היה לנו דיון פנימי והחלטנו לבקש פחות זמן.
דרורה נחמני-רוט: כלומר, השר ביקש שנה, ורצינו להכניס את עצמנו ללוח-זמנים – מר עמית אופק מלשכת פרקליט המדינה יסביר את הנקודה הזאת אחר כך יותר בפירוט – די צפוף כדי להגיע בסופו של דבר עם איזו הצעה ליועץ המשפטי לממשלה, ואם יהיה צורך בתיקוני חקיקה, לעשות אותם בתוך חצי שנה, כך אנחנו סבורים, ולא שנה כפי שביקשנו מלכתחילה.
דרורה נחמני-רוט: כלומר, אנחנו מצמצמים במחצית את זמן ההארכה שאנחנו מבקשים.
דרורה נחמני-רוט: זה דבר ראשון.
דוד רותם: את לוקחת לי את כל הכיף.
דוד רותם: עכשיו אני אצטרך לתת לכם פחות.
דרורה נחמני-רוט: אנחנו מקווים שלא, כי אנחנו זקוקים לחצי השנה הזאת, ממש מדדנו.
דרורה נחמני-רוט: עמית יפרט בפניכם את לוח-הזמנים, ולא נצליח להוציא תזכירים ותיקוני חקיקה בפחות מחצי שנה.
דרורה נחמני-רוט: חצי שנה זה המינימום, ואנחנו דורשים את המינימום, אנחנו לא דורשים מעבר למינימום.
דרורה נחמני-רוט: להערתו של כבוד יושב-ראש הוועדה.
דרורה נחמני-רוט: נכון הוא שחלף זמן ניכר מאז החלטת הממשלה ב-2001, מאז דוח מבקר המדינה 51ב חלף זמן ניכר, אבל זה לא שלא נעשה שום דבר.
דרורה נחמני-רוט: יש בעיה אקוטית, שנוצרה לא בגלל שמתחשק לפרקליט מחוז או לפרקליט המדינה להעביר תיקי פשע מהפרקליטות לתביעה המשטרתית, היא נוצרה מכוח נסיבות של תיקוני חקיקה רציניים בחוק בתי המשפט, המאפשרים לפשעים להידון בבתי משפט השלום.
דרורה נחמני-רוט: נוצר מצב שבו, אם לתובעים משטרתיים מותר להופיע רק בבתי משפט השלום, וכיוון שפשעים ממילא עוברים לבתי משפט שלום, כי אז הם יכולים להופיע, ואין סיבה שלא יופיעו, גם בפשעים.
דרורה נחמני-רוט: היה שיקול דעת פרקליט מחוז, כך זה התחיל, בעבירות שהוא חושב שהתביעות המשטרתיות יכולות להופיע והן בתיקי פשע, ולהחליט שיוגש כתב אישום בתיקים האלה, ולהעביר את הטיפול לתביעה המשטרתית, שזה לגיטימי וזה בהתאם לסעיף 12 לחוק סדר הדין הפלילי.
דרורה נחמני-רוט: כדי לפתור את הבעיה הזאת, שלא היתה אחידות, והיו פרקליטי מחוז שהעבירו תיקים שונים בצורה שונה בין פרקליטות מחוז אחת לשנייה, עלתה הצעה לפתור את הבעיה בדרך של קביעת עבירות של פשע, שיועברו בצורה אוטומטית לפי התוספת הראשונה לחסד"פ, שעליה אנחנו מדברים, שהיא מתוקף הוראת השעה.
דרורה נחמני-רוט: נעשה ניסיון אמיתי וכן ליישם את זה, זה לא כל כך הלך, מסתבר, כי למרות שנקבעו עבירות מסוג פשע שבאופן אוטומטי עברו לתביעות, עדיין היה צורך של פרקליטי מחוז, בעבירות מסוימות נוספות אחרות, שלא קבועות בתוספת, שהם חשבו שמן הראוי שהתביעה המשטרתית תטפל בהן, הם העבירו אותן לתביעה המשטרתית אחרי שהם החליטו וראו שחומר הראיות ראוי לכך.
דרורה נחמני-רוט: נוצר מצב, לא רק בישיבה האחרונה, אלא גם לפני הישיבה האחרונה, שהיתה לפני כשנה בוועדת החוקה, שהובאו נתונים על כך שלמרות שקבועות עבירות בתוספת הראשונה, לפי הוראת השעה, שהן עבירות פשע שצריכות לעבור למשטרה, עברו תיקים נוספים.
דרורה נחמני-רוט: מלכתחילה היתה הצעה של החלטת הממשלה לאחד את התביעה המשטרתית עם הפרקליטות, וחשבו שזה יפתור את הבעיה, מכיוון שאם הפרקליטות תהיה ממונה גם על כל העבירות בכללן, ועל כל התביעה הכללית בכלל, בכל סוגי העבירות, יהיה פתרון של הבעיה הזאת.
דרורה נחמני-רוט: ההיערכות לקראת האיחוד נכשלה בגדול, מסתבר שזה היה נמשך שנים רבות, הבעיה התקציביתי היתה רצינית.
דרורה נחמני-רוט: הנושא הזה לא צלח.
דרורה נחמני-רוט: ולפני מספר שנים כאשר היועץ המשפטי החדש נכנס לתפקידו הוא עשה חושבים.
דרורה נחמני-רוט: התקיימה ישיבה רבתי עם שר המשפטים, השר לביטחון פנים, והוא חשב שאולי יש צורך לשנות ולפתור את זה בצורה אחרת.
דרורה נחמני-רוט: ואז מינה פרקליט המדינה ועדה שתציע חלוקת תפקידים בין הפרקליטות למשטרה, לאו דווקא בהעברת תיקי פשע לתביעה המשטרתית, אלא גם בהחזרת תיקי עוון מסוימים, למשל, בנושאים של מרמה, בנושאים של אושיות המשפט, שחשוב שהפרקליטות תטפל בהם.
דרורה נחמני-רוט: ולכן התקיימה ישיבה בראשותה של פרקליטת מחוז תל-אביב, רות בלום, שישבה והמליצה המלצות.
דרורה נחמני-רוט: ההמלצות התקבלו על דעת פרקליט המדינה דאז, התקבלו על דעת היועץ המשפטי לממשלה, התקבלו על דעת שרת המשפטים דאז, ואז הובאה בפניכם תוכנית היערכות לשלוש שנים, כשהשנה הראשונה יושמה במלואה, ועברו תיקי עוון לפרקליטות ותיקי פשע מסוימים, ובעיקר חזרו תיקי פשע לפרקליטות בשנה הזאת.
דרורה נחמני-רוט: בשנה השנייה של היישום נוכחנו לדעת שעדיין קיימת בעיה.
דרורה נחמני-רוט: יש דינמיקה, אי אפשר לעצור צרכים של פרקליטות.
דרורה נחמני-רוט: עדיין היתה קיימת בעיה ב"תיקי אליעזר כהן", כך אנחנו קוראים לזה.
דרורה נחמני-רוט: כדי להבהיר מה זה "אליעזר כהן".
דרורה נחמני-רוט: היתה בבש"פ 7438/01 אליעזר כהן נ' מדינת ישראל סיטואציה שבה, למרות שכבר היה תיקון 33 והוראת השעה היתה קיימת, עדיין פרקליטי מחוז העבירו תיקי פשע שלא היו לפי הרשימה לטיפול התביעה המשטרתית.
דרורה נחמני-רוט: ושם השופטת פרוקצ'יה קבעה, שמבחינה חוקית זה נכון, אם כי אולי זה לא רצוי, כי הכוונה היתה לפתור את הבעיה האקוטית שהתעוררה.
דרורה נחמני-רוט: מבחינה חוקית נכון היה לעשות את זה, אם כי יש לחשוב על איזה פתרון.
דרורה נחמני-רוט: אנחנו נמצאים כל הזמן בניסיונות שלנו למצוא פתרון.
דרורה נחמני-רוט: פרקליט המדינה החדש יחסית, משה לדור, שנכנס לתפקידו, כבר הצהיר בדיון לפני כשנה שהוא לא רוצה לקיים תוכנית היערכות, כי הוא רואה ש"תיקי אליעזר כהן" עדיין צצים, והפתרון של תוכנית היערכות לא פתר את הבעיה, והוא רוצה להפסיק אותה ולמצוא פתרונות נוספים.
דרורה נחמני-רוט: על הפתרונות שמוצאים נשמע מפיו של עמית אופק, על לוח-הזמנים שנעשה, ושעוד ייעשה, לקראת אולי חלוקה חדשה, אחרת, של התיקים בין הפרקליטות למשטרה, שאולי בסופו של דבר תביא לפתרון ולאי עשיית שימוש באליעזר כהן.
דרורה נחמני-רוט: הפרקליטות לא רוצה לעשות שימוש בזה, היא נאלצת בשל נסיבות.
דרורה נחמני-רוט: מדי פעם יש עבירות נוספות שחושב פרקליט המחוז, לאו דווקא מבחינת הכותרת פשע, אלא מבחינה של נסיבות שקיימות בתיק ובחומר החקירה, שהן ראויות להיות בבית משפט השלום, וגם ראוי שתובע משטרתי יטפל בהם.
דרורה נחמני-רוט: אנחנו רוצים להאיץ את התהליך הזה, אנחנו רוצים שזה יובא בפני היועץ המשפטי לממשלה לאישור.
דרורה נחמני-רוט: עמית אופק יפרט את התהליך הזה.
דרורה נחמני-רוט: מבחינה עובדתית אנחנו כבר נמצאים בתום תוקפה של ההארכה האחרונה של הוראת השעה, שפג תוקפה כבר ב-1 ביוני, אפילו לפני, כיוון שהיתה הארכה מתוקף פיזור הכנסת.
דרורה נחמני-רוט: ה-23 במאי זה היום האחרון של תוקפה של הוראת השעה.
דרורה נחמני-רוט: לפני שנה היתה סיטואציה דומה שפג תוקפה של הוראת השעה, ונתנו חוות דעת, ואני חוזרת על חוות הדעת.
דרורה נחמני-רוט: הגשתי אותה לעורכת-הדין סיגל קוגוט.
דרורה נחמני-רוט: חוות הדעת אומרת, שבסיטואציה שאנחנו נמצאים בה כיום, כאשר בתיקון מס' 2 להוראת השעה היו מספר סעיפים שהפכו לסעיפים קבועים בחוק, וסעיפים מסוימים שהמשיכו להיות הוראת שעה, היה תיקון שכלל גם תיקונים נוספים של סמכויות עיכוב הליכים וכן הלאה, ומתוקף תיקון 3 להוראת השעה, עד 16 בנובמבר 2010, רשאית הכנסת, בהמלצת ועדת החוקה, להאריך את תוקפה של הוראת השעה.
דרורה נחמני-רוט: כלומר, אנחנו מבקשים עדיין להשתמש בזה--
דוד רותם: אתם מבקשים להשתמש בחוק.
דרורה נחמני-רוט: --לצמצם כמובן את הבקשה שלנו לחצי שנה, ואנחנו מבקשים לא פחות, כיוון שלא נוכל להיערך.
דרורה נחמני-רוט: לפי הכיוון שיסביר מר עמית אופק, הכוונה היא ליצור מין דפוסים הרבה יותר ברורים של במה התביעה תטפל, במה הפרקליטות תטפל, ולצורך זה, ככל הנראה, נצטרך תיקוני חקיקה, והם ייארכו זמן – צריך להכין תזכירים וצריך להפיץ אותם.
דרורה נחמני-רוט: עם כל קיצורי הזמן שיש בפנינו עדיין זה תהליך שיהיה ארוך, שלהערכתנו לא ייקח פחות מחצי שנה בסך הכול.
דרורה נחמני-רוט: דבר נוסף.
דרורה נחמני-רוט: הבקשה שלנו לפני שנה היתה לבקשת הארכה.
דרורה נחמני-רוט: ביקשנו במקור לא רטרואקטיבית, אבל התביעה המשטרתית הביאה סיטואציה שלפיה כתבי אישום מסוימים שנמצאים בצנרת, ואי אפשר יהיה לדעת מתי הם עברו לתביעה, אולי ייטען לגביהם שהם כביכול הוגשו שלא כדין.
דרורה נחמני-רוט: ואז, כדי להסיר ספק, ביקשה התביעה המשטרתית להחיל, לפני כשנה, את ההארכה הרטרואקטיבית.
דרורה נחמני-רוט: ועדת החוקה, להזכירכם, לא נעתרה.
דרורה נחמני-רוט: אנחנו נמצאים באותה סיטואציה גם היום.
דוד רותם: למרות שהיום אין צורך, כי קיימתם את הוראות החוק ומרגע שלא היתה הוראת שעה הפסקתם להעביר תיקים.
דרורה נחמני-רוט: כפי שהבנתי גם לא היו תקלות.
דרורה נחמני-רוט: אני רק מביאה את זה כעובדה בפני כבוד הוועדה.
דרורה נחמני-רוט: רציתי רק לציין, ואני מניחה שתציין זאת גם נצ"מ רחל אדלסברג שבתקופה שחלפה, כל הזמן נעשו דברים.
דרורה נחמני-רוט: דוח מבקר המדינה דיבר על שני דברים, הוא דיבר על ההצעה שלו לאחד את התביעה המשטרתית יחד עם הפרקליטות כדי לייתר את כפיפותה של התביעה למחלקת חקירות – אלה הפגמים שנמצאו בעיקרם בדוח מבקר המדינה 51/ב, ומצד שני הוא המליץ, בו זמנית, להעמיק את עצמאותה של התביעה משטרתית.
דרורה נחמני-רוט: פעולות להעמקת עצמאותה של התביעה המשטרתית נעשו, ונעשו בגדול, מבחינה ארגונית, מבחינה מהותית, מבחינת הכפיפות, ונצ"מ רחל אדלסברג, אני מניחה שתבהיר, אם יהיה צורך ויהיו שאלות בנקודה הזאת.
דרורה נחמני-רוט: אנחנו לא באים בידיים ריקות, אנחנו כל הזמן מנסים לעשות מאמצים לפתור את הבעיה.
דרורה נחמני-רוט: אני מקווה שהפעם, בחצי השנה הקרובה, באמת נוכל להביא אולי משהו אחר בפני ועדת החוקה, כדי שהשנה הנוספת שתינתן לנו להארכה, אולי תהיה רק לגבי סגירת מעגל.
דרורה נחמני-רוט: תודה.
דוד רותם: לא אכפת לי מי יענה, אבל קחו בחשבון את הנושא הזה.
דוד רותם: ב-2008 היתה ועדת בדיקה.
דוד רותם: לפי מה שאני רואה, יותר מ-50% מהתיקים עברו בלא שהתקבל כל אישור מפרקליט מחוז, וחלק ניכר מהמקרים עברו כשהתקבל כבר אישור, זה היה הנחיה כללית, ולא הוראה ספציפית.
דרורה נחמני-רוט: היו תקלות.
דוד רותם: דבר שני שמטריד אותי, ואולי הוא לא צריך להיות מופנה אליך.
דוד רותם: הבית הזה אמור להיות בית המחוקקים.
דוד רותם: נכון שהחקיקה לא מתבצעת כאן, יש מקומות אחרים שבהם היא מתבצעת, אבל פה היא אמורה להתבצע.
דרורה נחמני-רוט: ההכנה לחקיקה לא נעשית כאן.
דוד רותם: ההכנה לחקיקה, ודאי לא מתבצעת פה, אבל גם החקיקה לא תמיד מתבצעת פה.
דוד רותם: יש כמה בניינים סמוכים, שגם שם אולי מתבצעת חקיקה, אולי יותר מאשר פה.
דוד רותם: יש בינתיים רשות מבצעת אחת.
דוד רותם: ועדת השרים קיבלה החלטה שאושרה על ידי הממשלה על איחוד מלא.
דוד רותם: אני מבין שזה לא נוח, או לא מוצא חן, או לא נראה כך, או לא נכון לדעת היועץ המשפטי לממשלה, לפחות כך הוא אמר בוועדה.
דוד רותם: מפריע לי, כי מיקי איתן שהיה קדם קודמי, כבר העיר על זה.
דוד רותם: הוא אומר: אתם באים עם בקשה של הארכה לעוד חצי שנה ועוד הארכה, "משהו כאן לא תקין.
דוד רותם: אני לא בא אליך, היועץ המשפטי לממשלה, בטענה, כי לא היית כאן, אבל מנקודת הראות שלי אני שואל: מי מקבל החלטות במדינה?
דוד רותם: ישבה ועדת השרים, קבעה מדיניות".
דוד רותם: החליטה הממשלה לאמץ את זה, עכשיו אתם רוצים לשנות את המדיניות, כי היועץ המשפטי אמר שהוא מתנגד לאיחוד הזה, לכו לוועדת השרים תבקשו לשנות את המדיניות.
דוד רותם: הרי יש פה מצב שלדעתי לא תקין מנהלתית בצורה נוראית.
דוד רותם: יש ועדת שרים, היא מחליטה מה שהיא מחליטה, זה לא מעניין אף אחד מאתנו.
דוד רותם: אתם באים ומבקשים ארכה במקום ללכת לגוף האמיתי, שזה ועדת שרים, להגיד להם: רבותי, אנחנו מבקשים לשנות את המדיניות, אנחנו מבקשים לשנות את ההנחיות, אנחנו רוצים ללכת בכיוון אחר.
דוד רותם: יש פה פגם שהוא קשה לי.
דוד רותם: נכון שאני יכול לתת המלצה, הוועדה יכולה להחליט להמליץ, והכנסת אולי תאשר, אבל באיזה מקום זו פגיעה במינהל התקין.
דוד רותם: אתם חייבים ללכת לוועדת השרים ולומר להם: רבותי היקרים, תשנו את המדיניות.
אברהם מיכאלי: אדוני היושב-ראש, אני אחזק אותך בדברים שלך, כי בפעם הקודמת שדנו בהארכה הזאת, אני זוכר שיושב-ראש הוועדה אפילו נסע לראות איך זה מתבצע.
אברהם מיכאלי: לא רק זה, לא היה רק דיון אחד, היו אפילו כמה דיונים.
דוד רותם: לאן אתה רוצה שאני אסע, לפרקליטות או למשטרה?
אברהם מיכאלי: אתה לא צריך לנסוע, היית כבר יותר מדי שנים שם.
אברהם מיכאלי: אני אומר משהו אחר.
אברהם מיכאלי: בפעם הקודמת אמרנו שאנחנו רוצים לקיים דיון ביניים כדי לראות איך מתקדמים.
אברהם מיכאלי: לצערנו, זה- - -
דרורה נחמני-רוט: זה יהיה אמור להיות בנובמבר 2008.
אברהם מיכאלי: אתם באים לבקש ארכה כל פעם כמובן מאליו, אפילו שעכשיו אתם אומרים שחצי שנה מספיקה.
אברהם מיכאלי: למה שנאריך לכם את זה עוד פעם?
אברהם מיכאלי: כבר אמרנו בפעם הקודמת, ברמיזה עבה, שלא תהיה יותר ארכה.
דוד רותם: אפילו היום קיבלתי פנייה מהשר הממונה שהוא מבקש ארכה של שנה.
דוד רותם: אתם אומרים: חצי שנה תספיק.
דוד רותם: חבר'ה, תלכו לשר ותדברו אתו.
דוד רותם: הוא לא פנה בבקשה לשנה על דעת עצמו, כי גם יש לי את ניירות ההכנה שלו.
דוד רותם: מן הנימוס הציבורי שלפחות השר ידע.
דוד רותם: אני אבוא ואגיד שאנחנו מסכימים לחצי שנה, יבוא אלי השר ויגיד: ביקשתי ממך שנה.
דוד רותם: מה אתה קובע חצי שנה?
דוד רותם: אני לא יכול להספיק.
דוד רותם: אני אגיד לו: היו אנשי הפרקליטות, היו אנשי הייעוץ המשפטי.
דוד רותם: המשמעות של מה שאתם עושים, שאתם אומרים שהשר מבקש יותר ממה שהוא צריך.
דרורה נחמני-רוט: לא, לא.
דרורה נחמני-רוט: סך הכול השר שמע את מי שמעורב במטריה.
דרורה נחמני-רוט: סברנו שתינתן שנה אולי כדי לאפשר לנו תיקוני חקיקה שונים, כי לא ידענו עדיין כמה אפשר להאיץ את הדיונים ולבוא ליועץ החל מאמצע יולי.
דרורה נחמני-רוט: אחר כך עשינו חושבים, עשינו ישיבות נוספות, אנחנו כל הזמן בדינמיקה בנושא הזה, והחלטנו שאפשר יהיה לצמצם את זה לחצי שנה.
דוד רותם: מה צריך להביא ליועץ?
דרורה נחמני-רוט: מר עמית אופק יבהיר את הנושא הזה.
עמית אופק: לשאלה מה צריך להביא ליועץ.
עמית אופק: גיבשנו בפרקליטות הצעה מסוימת שלתפיסתנו אמורה לפתור את בעיית החלוקה של התביעות בין הפרקליטות והמשטרה, גם מבחינת סמכות, גם מבחינת הבהירות של החלוקה.
עמית אופק: היום, לדוגמה, מגיעות ללשכת פרקליט המדינה כל מיני שאלות ממחוזות על עבירה מסוימת בנסיבות מסוימות, ואני יכול להגיד לכם שרק הבדיקה של מי הסמכות, בנסיבות של עבירה ספציפית, היא בדיקה שאורכת הרבה זמן, ולא ברור ולא קל להגיע לפתרון.
עמית אופק: לכן התגבשה ההצעה שפרקליט המדינה קיבל בעניין הזה.
דוד רותם: מה אומרת ההצעה?
עמית אופק: ההצעה מאוד ראשונית, היא עוד לא עברה דיון עם המשטרה.
דוד רותם: באופן כללי.
עמית אופק: באופן כללי ההצעה אומרת שהחלוקה לא תהיה על-פי פשע ועוון, החלוקה תסמיך את התובעים המשטרתיים להופיע בכל התיקים, לרבות כל הסמכויות שנדרשות בתיק בבית משפט השלום.
עמית אופק: תהיה חלוקה על פי הנחיית היועץ המשפטי לממשלה אילו תיקים בבית משפט השלום מטופלים על ידי הפרקליטות באופן קבוע, ואילו תיקים מטופלים על ידי התביעות.
עמית אופק: יש שאלה נוספת, האם יש סוג של תיקים, תיקי ביניים, מסוג כזה או אחר, שאפשר לעשות העברה שלהם.
עמית אופק: קבענו שני דיונים מאוד דחופים, הראשון, ביום חמישי הקרוב, השני הוא בשבוע הבאה, של צוות פרקליטות יחד עם המשטרה, שאמור להגיד האם יש משהו בהצעה הזאת שמוסכם, האם יש דברים שאינם מוסכמים.
דוד רותם: נגיד שהכול מוסכם.
עמית אופק: אם הכול מוסכם, אפילו לא נדרש דיון אצל היועץ.
עמית אופק: נכין את תזכיר החוק שמממש את ההצעה הזאת ונמשיך עם זה הלאה.
דוד רותם: אני שואל אותך שאלה, ושאלתי קודם את דרורה נחמני-רוט.
דוד רותם: כולכם עובדי מדינה, נכון?
דוד רותם: אתם לא עצמאים בשטח, אתם לא השופטים של בית המשפט העליון, אתם לא המחוקקים.
דוד רותם: האם החלטה של ועדת שרים והחלטת ממשלה לא חשובה?
עמית אופק: היא חשובה מאוד.
דוד רותם: ההחלטה של ועדת השרים של הממשלה מדברת על איחוד מלא של התביעה המשטרתית עם פרקליטות המדינה, שוב החלטת ביניים.
דוד רותם: אתם מציעים כל מיני הצעות.
דוד רותם: נניח שלא תהיה הסכמה, תלכו ליועץ והוא יצטרך להכריע, אתם מעמידים את היועץ במצב שהוא צריך להכריע בין רע אחד לרע שני, בניגוד להחלטת ממשלה.
דוד רותם: קודם כול, תלכו לממשלה, תבקשו רשות לעשות את הדברים האלה.
דוד רותם: אתם באים עם הצעות שבסופו של דבר מנוגדות להחלטת ממשלה.
דוד רותם: עם כל הכבוד, אתם אנשים מאוד בכירים, שלא יתפרש, חס וחלילה, כאילו אני מזלזל בסמכותו של היועץ המשפטי לממשלה, אבל הוא עדיין פקיד, הוא עדיין לא ממשלה.
אברהם מיכאלי: מי אמר שבעוד חצי שנה תגיעו לפתרון?
אברהם מיכאלי: ביקשתם שנה.
אברהם מיכאלי: החשש שלי שגם בשנה זה לא ייגמר, כי אותה מחלוקת שהיתה, לדעתי, תישאר.
אברהם מיכאלי: אילו פתרונות אתם חושבים שאתם יכולים להביא, שעד עכשיו לא הבאתם?
דרורה נחמני-רוט: מה שהסביר כרגע מר עמית אופק.
אברהם מיכאלי: הבנתי את ההסבר שלו.
אברהם מיכאלי: חבר'ה, בואו נשים את הדברים על השולחן, אותו מאבק שקיים היום, יימשך בתוככם פנימה.
דרורה נחמני-רוט: איזה מאבק?
אברהם מיכאלי: באיחוד.
סיגל קוגוט: לפני שאת עונה, אני אוסיף עוד שאלה.
סיגל קוגוט: הרי במשך תשע השנים שחלפו אין עבודות פנימיות בפרקליטות, שחלקן הלכו לכיוון, כמו של פרקליטת המדינה דאז, עדנה ארבל, וועדת שילה, שאמרו שהאיחוד חייב להתממש.
סיגל קוגוט: יש כאן קשיים מעשיים, אבל החזון חייב להתממש.
סיגל קוגוט: ואז אליעזר גולדברג, בכבודו ובעצמו, בא לכאן והלין על כך שהמצב הזמני יקבע את הפתרון בניגוד למה שהממשלה ביקשה, מה שמבקר המדינה המליץ, וגם מה שאמרה פרקליטת המדינה דאז וועדת שילה.
סיגל קוגוט: אליעזר גולדברג כבר צפה, שאם נאשר את תיקון 33, זה יקבע מצב ולא יוביל לחזון שעליו דיברו.
סיגל קוגוט: גם אם אנחנו חשים, במהלך 2004, ניואנסים של דיבור, אצל מני מזוז ואצל ציפי לבני, עם התוכנית התלת-שנתית, עדיין היו הרבה מאוד צוותים פנימיים מאוד רציניים, וקיבלנו את הדוחות של כולם, גם של רות דוד, גם סילביה פריימן, גם את היית חברה לדוח כזה.
סיגל קוגוט: מה שעכשיו שמענו, ונאמר לנו שזה עדיין בלי להתייעץ עם המשטרה, שהולכים לאיזה רעיון שהמשטרה תוסמך להופיע בכל התיקים בשלום.
סיגל קוגוט: זה לא מה שעולה מעבודה פנימית רצינית שנעשתה, שהביאה בחשבון את המיומנויות השונות שיש למשטרה ואת המיומנויות השונות שיש לפרקליטות, מתוך מחשבה שיכולה, עקרונית, להיות מקובלת עלינו, של חלוקה בין עוון לפשע.
סיגל קוגוט: אנחנו יודעים בדיוק איך נוסחו העבירות בחוק העונשין ומה הגלגולים שלו לפני שהוא נהיה חוק העונשין, גם אם אנחנו לא מתרגשים מהחלוקה המסורתית הזאת, ואנחנו מכירים את החלוקה היותר מורכבת קצת, צוותים שישבו, בדקו והכירו את השטח, גם מהפרקליטות בשיתוף המשטרה ואמרו שאיזה חלוקה של הרבה תיקים מסובכים, גם עוונות, יעברו לפרקליטות.
סיגל קוגוט: אלה צוותים שישבו חודשים והעבירו לנו דוחות לפה.
סיגל קוגוט: כששואלים אותך, מה החזון שלך לטווח הרחוק, כשאנחנו יודעים שהחזון הזה כבר צריך היה להיות מוגש לנו, כי לולא סעיף 38 לחוק-יסוד: הכנסת, שגם הוא ראוי לאי אלה מקצי שיפורים ותיקונים לטעמנו, כבר מזמן היינו צריכים לדעת את החזון הזה.
סיגל קוגוט: זאת שאלה אחת, שאנחנו חייבים איכשהו לדעת מתווה.
סיגל קוגוט: הדבר השני זה כן "תיקי אליעזר כהן".
סיגל קוגוט: הרי רוב הדוח של סילביה פריימן זה בעצם מראה ש-71% מהתיקים הם במסלול "אליעזר כהן".
סיגל קוגוט: בתיקון 33 העבירו 1,800 תיקים ואלפי תיקים במסלול "אליעזר כהן", זה לא שפרקליט מחוז ראה פתאום תיק שמצדיק עבירה.
סיגל קוגוט: פה יש לך פתח דק כפתחו של סדק, ושם יש לך נהר שוצף מלא אלפי תיקים.
סיגל קוגוט: ועדת החוקה הביעה את מורת רוחה, היא אמרה: אנחנו ניסינו.
סיגל קוגוט: פרוקצ'יה לא היתה חייבת לפרש כך, היא אמרה שהפרשנות קשה לה, היא גם לא היתה חייבת להגיע אליה.
סיגל קוגוט: תיקון 33 רצה לעשות משהו מושכל וגם לתת לכם אפשרות לשנות ובהחלטות פרקליט המדינה שמפורסמות ברשומות גם אפשר לעשות פיין טיונינג אחרי התוספת הזאת, ונעשה פיין טיונינג, אבל בסוף יש לנו פה אלפי תיקים, 71% מהתיקים במסלול "אליעזר כהן".
סיגל קוגוט: הדבר השלישי, שזה מופנה למשטרה.
סיגל קוגוט: הרי אנחנו יודעים כמה תובעים משטרתיים יש, כמה פרקליטים יש, כמה עסקאות, טיעון ומה האחוזים של עסקאות טיעון.
סיגל קוגוט: להגיד שהתביעה המשטרתית עם 300 העובדים שלה יכולה עכשיו להתמודד עם כל תיקי הפשע?
סיגל קוגוט: זה החזון?
סיגל קוגוט: בנוסף, הנושא של עצמאות התביעה, שזאת שאלה לתביעה המשטרתית, כי בסוף הכנסת הקודמת, אחרי ביקור הבית שמנחם בן-ששון והוועדה עשו, בכל זאת נכתב מכתב ממנחם בן-ששון, גם לשר המשטרה וגם למפכ"ל, שלפחות תצא הנחיה, שמענו את השינויים המבניים, חלקם באמת בכיוון של שיפור, אבל עדיין יושב-ראש הוועדה כתב, גם לאבי דיכטר וגם למפכ"ל, שתצא הנחיה על זה שחוקר לא יכול לתת הוראה לתובע, ולא רצו להוציא אותה.
23591: בעקבות הביקור של פרופסור בן-ששון הוא ראה בעיניים מקרים שבהם ראש אגף חקירות ומודיעין נתן הוראה להגיש הצהרת תובע כנגד שיקול הדעת המקצועי של התביעה.
דרורה נחמני-רוט: אני אשיב ככל יכולתי.
דרורה נחמני-רוט: עקב האכילס של כל העניין הזה, זה באמת "תיקי אליעזר כהן", ובזה התחלתי כשהבהרתי את הרקע, איפה אנחנו נמצאים ומה רוצים לשנות.
דרורה נחמני-רוט: סך הכול היה יישום לכאורה של תוכנית היערכות.
דרורה נחמני-רוט: כל התיקים בהתאם לתוכנית ההיערכות עברו וחזרו, הן תיקי עוון והן תיקי פשע, זה היה בסדר, ופתאום הסתבר שכל ההלכה של "אליעזר כהן" ממשיכה לפעול במקביל.
דרורה נחמני-רוט: ראינו שיש כאן בעיה, שגם אם בכנות חשבנו שכל תוכנית ההיערכות תפתור את הבעיה של פרשת אליעזר כהן, עדיין היא לא פותרת.
דרורה נחמני-רוט: ולכן אנחנו נמצאים בצומת שבה אנחנו נמצאים.
דרורה נחמני-רוט: יש כאן מעגל שוטה, ואנחנו רוצים לדעת איך לצאת ממנו.
דרורה נחמני-רוט: אני מסכימה שזאת בעיה, הצפנו את זה כבעיה.
דרורה נחמני-רוט: אנחנו לא רוצים לבוא עוד פעם לכנסת ולהגיד שאנחנו ממשיכים עם "אליעזר כהן", לא נוח לנו, אנחנו לא מעוניינים בזה, ואפילו שיש כביכול לגיטימציה של הפסיקה, זה לא רצוי.
דרורה נחמני-רוט: סך הכול הכנסת הביעה את עמדתה שזה לא רצוי.
דרורה נחמני-רוט: אנחנו חושבים שזה לא רצוי, גם לא מבחינת אחידות, גם מבחינה של תקינות.
דרורה נחמני-רוט: ולכן בא פרקליט המדינה, לדור, ואומר שהוא רוצה אחרת, הוא רוצה להפסיק את תוכנית ההיערכות, כי זה לא עוזר, "תיקי אליעזר כהן" לפי דוח סילביה פריימן, פרקליטת מחוז צפון במאי 2008, לפי המצב בשטח, לפי הדוגמאות שהבאת, עדיין ממשיכים.
דרורה נחמני-רוט: יש כאן בעיה אקוטית.
דרורה נחמני-רוט: אנחנו רוצים לדעת איך פותרים אותה, ולכן אנחנו רוצים את הטווח של החצי שנה כדי לראות את ההצעות של חלוקה אחרת.
דוד רותם: אני יכול לתת לכם את הפתרון הפשוט, תאחדו את התביעה המשטרתית עם הפרקליטויות, הכול תחת יועץ משפטי אחד, פרקליט מדינה אחד.
דוד רותם: זה לא עניין תקציבי, כי אותם עובדים יישארו במשטרה, רק יהיו כפופים.
דרורה נחמני-רוט: זה מאוד בעייתי.
דרורה נחמני-רוט: הנושא התקציבי, זה לא רק תקציב של איחוד אנשים, אלא זה מבנים, זה לוגיסטיקה ארוכת טווח של שמונה-עשר שנים, כך העריכו.
סיגל קוגוט: היא התחילה בשנת 2000.
דרורה נחמני-רוט: היא לא התחילה, היתה רק בדיקה.
דרורה נחמני-רוט: אני רוצה להבהיר שני דברים.
דרורה נחמני-רוט: קודם כול, לראות מה מהות הדוח.
דרורה נחמני-רוט: דוח מבקר המדינה מצא תקלות בכך שמחלקת החקירות שולטת בהגשת כתבי אישום.
סיגל קוגוט: לא רק בזה, הוא בדק את הביצועים.
דרורה נחמני-רוט: ברור.
דרורה נחמני-רוט: הדגש היה הכפיפות של התביעות למחלקת החקירות.
דוד רותם: "- - - יש מקום לשקול איחוד התביעה המשטרתית והפרקליטות במסגרת ארגונית אחת – פרקליטות.
דוד רותם: גוף תביעה מאוחד כזה יוכל להבטיח את עצמאותן של כל יחידות התביעה הפלילית, להבטיח מדיניות תביעה אחידה, להתמודד טוב יותר עם בעיית העומס, ולהשתמש באופן יעיל יותר במשאבים הקיימים.
דוד רותם: "
דרורה נחמני-רוט: גם כשנאמר כאן שהיועץ המשפטי לממשלה, כשהוא נכנס לתפקידו, לא ביטל את הרעיון של איחוד התביעה המשטרתית, הוא אמר שהוא רוצה לנסות משהו אחר באמצעים שיש לו כרגע, כי אין לו יכולת כרגע לאחד.
דרורה נחמני-רוט: מבחינה לוגיסטית היה קושי תקציבי, אנושי, עצום, שהיה לוקח גם אז שמונה שנים.
דרורה נחמני-רוט: כאשר ב-2004 בא היועץ המשפטי לכאן, לוועדת החוקה, והבהיר את הקשיים, הוא אמר בצורה הברורה ביותר – יש לי כאן כל הפרוטוקולים, אני מוכנה לצטט אם אתם רוצים – שהוא לא שולל את האפשרות הזאת, אבל מבחינה פרקטית צריך לראות מה אפשר לעשות.
דרורה נחמני-רוט: הוא אמר שאנחנו לא יכולים להמתין ולחכות שמונה-תשע שנים, כי יש בעיות, אליעזר כהן ממשיך, חוסר האחידות נמשך, אז בואו נמצא פתרון פרקטי.
דוד רותם: עברנו עשר שנים.
דרורה נחמני-רוט: זה רק מראה שאנחנו בבעיה.
דרורה נחמני-רוט: יש לנו בעיה.
דרורה נחמני-רוט: היה ניסיון של תוכנית היערכות, והוא נכשל, כי ראינו שפתאום צצים "תיקי אליעזר כהן".
דרורה נחמני-רוט: עכשיו אנחנו מנסים למצוא דרך אחרת.
דרורה נחמני-רוט: זה דווקא לחיוב, זה לא לשלילה, שמנסים כל פעם למצוא דרכים חדשות, כי הדרך של תוכנית ההיערכות הראתה כביכול שהיא לא הדרך.
דוד רותם: העניין של ניסוי וטעייה הוא מצוין, הבעיה היא רק שבכל פעם אתם מנסים חצי שנה איזה פתרון, אתם רואים שזה לא הולך, אתם מנסים פתרון אחר, במקום יום אחד להניף את הגרזן, להוריד אותו על השולחן, ולגמור את הסיפור.
דוד רותם: אם נמשיך עם הניסוי והטעייה, אף פעם לא נגמור את זה.
דוד רותם: אם הייתי היועץ המשפטי לממשלה, פרקליט המדינה, הייתי אומר: רבותי, אני רוצה החל מה-1 בינואר שכל הפרקליטים המשטרתיים יהיו תחת אחריותי.
דרורה נחמני-רוט: אי אפשר לעשות את זה.
דרורה נחמני-רוט: אני אנסה למצוא את הסייגים.
דרורה נחמני-רוט: כאשר באים להיערכות של דבר כזה רציני, זה לא דבר של מה בכך.
דרורה נחמני-רוט: ההערכה היתה שזה ייקח בין שמונה לעשר שנים האיחוד הזה, ולכן היועץ בא ומבחינה פרקטית אמר, שאי אפשר ליצור--
דוד רותם: זה כבר נמשך יותר מעשר שנים.