GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עו"ד לבנת משיח: סעיף 1 בא להחליף את סעיף 60 הקיים היום והוא קובע מה החלוקה של הטיפול בתיקים לפי חומרת העבירה.
עו"ד לבנת משיח: כל סעיף קטן (א) חוזר על העקרון וזה איננו שונה מהמצב הקיים.
עו"ד לבנת משיח: סעיף קטן (ב) קובע שחומר שהושג בעבירה שאיננה פשע – הכוונה לחטא ועוון – תעביר המשטרה את החומר לתובע המוסמך לנהל את התביעה.
עו"ד לבנת משיח: גם זה לא שונה מהמצב הקיים, עבירת פשע תמיד מועברת לפרקליטות.
עו"ד לבנת משיח: השינוי הוא שאנחנו מוסיפים את סעיף קטן (ג).
עו"ד לבנת משיח: קבענו רשימה מפורטת של עבירות בתוספת ראשונה א' שלגבי כולן או חלק אנחנו מציעים לאפשר לפרקליט המדינה להעביר לתובע מוסמך, כלומר, לתובע משטרתי.
עו"ד לבנת משיח: לגבי התוספת הראשונה, אנחנו נתונים במצב מסוים והרשימה הזאת משקפת פחות או יותר את המצב הקיים כשעל-פי תיקון חוק בתי-המשפט המשטרה היא זו שכבר מופיעה בבתי-המשפט באותם תיקים, פחות או יותר.
עו"ד לבנת משיח: אני קוראת את התוספת הראשונה א'.
עו"ד לבנת משיח: כל מה שכתוב "לחוק" זה לחוק העונשין.
עו"ד לבנת משיח: (קוראת את הרשימה).
עו"ד לבנת משיח: בפיסקה (6) כללנו את סעיף 335(א) אבל אני כבר אומרת שאנחנו לא יכולים לכלול את העבירה הזאת בתוספת משום שהיא בסמכות בית-המשפט המחוזי.
עו"ד לבנת משיח: לכן צריך למחוק את 335(א).
עו"ד לבנת משיח: בפיסקה (10) צריך להיות "כששווי הגניבה אינו עולה על 10.000 ₪".
נסים זאב: לגבי סמים מסוכנים זה משתנה?
שלמה שהם: זה אומר שסחר בסמים לא יהיה בידי המשטרה.
עו"ד לבנת משיח: אם מדובר בכמות מסוימת, שר המשפטים יקבע מהי הכמות לגביה ניתן להעביר את הטיפול בעבירת פשע למשטרה.
אופיר פינס-פז: מבחינה פרקטית, לא מבחינה חוקית, מה המשמעות של זה?
אופיר פינס-פז: לדעתי, רוב רובם של התיקים יהיו בידי התביעה המשטרתית.
סנ"צ חנה פסובסקי: זה המצב כיום.
סנ"צ חנה פסובסקי: 85% מעבירות מסוג עוון אנחנו תובעים ב-94%, ועבירות מסוג פשע בסביבות 80%, אם לא יותר.
עו"ד משה שילה: צריך לזכור שרוב עבירות הפשע הן עבירות רכוש, עבירות סמים קלות, התפרצות.
עו"ד משה שילה: זו המסה הגדולה של התיקים.
אופיר פינס-פז: אם כך, למה הפרקליטות היתה היסטרית ביום חמישי בקשר לחוק היידוע?
עו"ד לבנת משיח: עדיין נשארים להם התיקים הכבדים.
עו"ד משה שילה: מספיק תיק אחד של היחידה לחקירות הונאה, של מרמה ברשות מקומית, או מרמה בבנק, או דברים מן הסוג הזה שהם בטיפול הפרקליטות, לפי צו היועץ.
שלמה שהם: לא פעם תיק פלילי גם בגניבה של 100 שקל הוא מסובך לא פחות מתיק פלילי של גניבה של מיליון שקל.
שלמה שהם: צריך לומר גם את זה.
שלמה שהם: עבירת רצח לא פעם היא פחות מסובכת מבחינת הוכחה מאשר עבירה של חבלה חמורה.
שלמה שהם: זה שהעבירות הן יותר חמורות זה לא אומר שבהכרח יש יותר עבודה.
עו"ד לבנת משיח: אני רוצה להוסיף שכל מה שקבענו היא רשימה, זה לא אומר שבאופן אוטומטי פרקליטת המדינה תחליט על העברת כל העבירות האלה לגבי כל הפרקליטויות.
עו"ד לבנת משיח: היא מתכוונת לעשות את זה באופן מדורג ומודולרי לפי המחוזות.
נסים זאב: על כמה תיקים בעוון ועל כמה תיקים בפשע מדובר?
סנ"צ חנה פסובסקי: זה לא לגמרי מדויק.
סנ"צ חנה פסובסקי: בשנת 2000 טיפלנו ב-47,000 תיקים מסוג עוון, ו-35,000 תיקים מסוג פשע.
נסים זאב: מה האינטרס של המשטרה להשאיר את כל התיקים האלה תחת ידה?
נסים זאב: זה ענין של סמכויות, זה ענין של פרסטיז'ה?
סנ"צ חנה פסובסקי: אנחנו מדברים על מהלך של איחוד התביעה המשטרתית עם הפרקליטות שאנחנו מסכימים וחושבים שהוא חשוב.
נסים זאב: למה אתם לא רוצים להיפטר מהעול הזה?
סנ"צ חנה פסובסקי: כי כרגע, עד שיבוצע אותו מהלך, הפרקטיקה היא שזה מטופל על-ידינו ואנחנו רוצים לעשות את זה בסמכות.
נסים זאב: אפשר לתחום את זה בזמן?
אופיר פינס-פז: חשבתי על זה, נדבר על זה.
סנ"צ חנה פסובסקי: זה לא ענין של היוקרה שלנו.
סנ"צ חנה פסובסקי: זה מצב קיים שהתרחש במהלך השנים בגלל שינוי סמכותו של בית-משפט השלום.
סנ"צ חנה פסובסקי: בזמנו בית-משפט השלום דן בתיקים בעבירות עד שלוש שנים מאסר, אחר-כך הוסיפו לו תיקים עד חמש שנות מאסר ואחר-כך עד שבע שנות מאסר.
סנ"צ חנה פסובסקי: כתוצאה מהמהלך הזה הועברו אלינו כל התיקים שעונשם עד שבע שנות מאסר כי התביעה המשטרתית מופיעה בבית-משפט השלום, זה לא משהו שביקשנו אותו.
שלמה שהם: איך הסכמתם לעשות את זה בניגוד לחוק?
סנ"צ חנה פסובסקי: זה לא בניגוד לחוק.
סנ"צ חנה פסובסקי: ראשית, אנחנו מופיעים בסמכות בבית-משפט השלום בעבירות שהעונש בגינן עד שבע שנות מאסר.
סנ"צ חנה פסובסקי: זה כבר עמד במבחן בית-המשפט.
סנ"צ חנה פסובסקי: פרקליטי המחוז – בכל מחוז בצורה שונה – נתנו הסמכה מכללא לתביעה המשטרתית ובית-המשפט קבע שההסמכה לא צריכה להיות פרטנית בכל תיק.
סנ"צ חנה פסובסקי: אנחנו פועלים מכיוון שזה אושר על-ידי בית-המשפט.
שלמה שהם: יש פה שאלה ארגונית לא פשוטה.
סנ"צ חנה פסובסקי: הנושא הזה לא עבר בקלות, גם אנחנו לא שמחנו לקבל את כל התיקים האלה.
סנ"צ חנה פסובסקי: כל השנים יש שיג ושיח עם הפרקליטות אבל מבחינה פרקטית זה מה שנעשה מכיוון שהפרקליטות היא זו שמוסמכת להעביר אלינו תיקים, ולא להיפך.
סנ"צ חנה פסובסקי: בכל השנים גם ביקשנו תקנים לצורך טיפול באותם תיקים.
סנ"צ חנה פסובסקי: תקנים לא קיבלנו, עבודה קיבלנו וזה המצב.
סנ"צ חנה פסובסקי: לפחות מבחינת הסמכות רצוי שזה יהיה מעוגן בחוק כדי שלא נצטרך להתמודד עם השאלה האם אנחנו מופיעים בסמכות או שלא בסמכות.
אופיר פינס-פז: בבקשה, גב' משיח.
עו"ד לבנת משיח: סעיף (ג ) כולו הוא אחד השינויים המהותיים.
עו"ד לבנת משיח: סעיף (ג)(1) מדבר על האפשרות להעביר את הטיפול בעבירות פשע שברשימה של התוספת לידיה של המשטרה.
עו"ד לבנת משיח: פיסקה (2) של אותו סעיף באה להבטיח שכאשר פרקליט מחוז קיבל לידיו תיק בעבירת פשע ולאחר בחינה של אותו תיק הוא סבור שאותו תיק ספציפי מן הראוי שיעבור לטיפול של המשטרה, הוא יוכל להעביר את התיק אם אישרה זאת פרקליט המדינה או משנהו.
אופיר פינס-פז: זה לא מהרשימה של התוספת?
עו"ד לבנת משיח: לא, זה פשע אחר שאיננו ברשימה אבל זה בקשר לתיק מסוים.
אופיר פינס-פז: אתם אומרים שיש פה רשימה של עבירות שאת התיקים בה אפשר להעביר אבל במקרים ספציפיים אפשר יהיה להעביר גם מחוץ לרשימה, באישור פרקליט המדינה או המשנה.
עו"ד לבנת משיח: פיסקה (ב) באה להבהיר שאם במקרה הועבר לפרקליט מחוז תיק שבסופו של דבר מתברר שהוא לא פשע כמובן שהוא יכול להחזיר את זה למשטרה כי מדובר בעוון.
עו"ד לבנת משיח: פיסקה (ד) אומרת שאם תהיה רשימה של עבירות שמעבירים אותה זה יפורסם ברשומות.
עו"ד לבנת משיח: סעיף 2 בא לתקן את סעיף 61 לחוק העיקרי והוא טכני.
עו"ד לבנת משיח: בסעיף 61 נאמר שכאשר תובע מקבל לידיו חומר חקירה הוא יכול להורות על השלמת חקירה.
עו"ד לבנת משיח: מבחינת המינוח באותו סעיף לא מדובר על תובע אלא על פרקליטות המדינה ולכן כל תובע יכול לבקש השלמת חקירה.
עו"ד לבנת משיח: סעיף 3 הוא הסעיף המהותי השני בחוק הזה.
עו"ד לבנת משיח: הוא מדבר על תיקון סעיף 62 שהנושא שלו העמדה לדין וסגירת תיקים.
עו"ד לבנת משיח: (קוראת את סעיף 3).
אופיר פינס-פז: מה זה "קצין משטרה המכהן כראש יחידת תביעות"?
אופיר פינס-פז: זו את, גב' פסובסקי?
סנ"צ חנה פסובסקי: או כל ראש יחידת תביעות אחר ויש 10 יחידות כאלה בארץ.
שלמה שהם: באיזה דרגות?
סנ"צ חנה פסובסקי: רב פקד או סגן ניצב.
סנ"צ חנה פסובסקי: יש בארץ 10 לשכות תביעה שבראש כל אחת מהן עומד ראש יחידת תביעות.
סנ"צ חנה פסובסקי: כמו שיש פרקליטות מחוז יש יחידת תביעות.
סנ"צ חנה פסובסקי: אני ראש מדור במטה הארצי ואני הממונה.
נסים זאב: מה קורה אם יש חילוקי דעות ביניהם למשל אם זה ענין לציבור או לא?
סנ"צ חנה פסובסקי: אין.
עו"ד שמואל סף: יש חלוקה ביניהם לפי סוג העבירות.
עו"ד לבנת משיח: קבענו מגבלות בקשר לאפשרות לסגירת תיקים כאשר העילה לסגירת התיק היא שאין ענין לציבור.
עו"ד לבנת משיח: לגבי רשימת העבירות שהצענו שיועברו לטיפול המשטרה - כי מדובר בפשעים - קבענו בקרה לנושא של סגירת התיק.
עו"ד לבנת משיח: אנחנו סברנו שבעבירות המפורטות ב-(1) שזו אחזקת סכין, וב-(5) בריחה ממשמורת, חוץ מעבירות של סחר בסמים, לרוב אין מתלונן וחשוב שתהיה בקרה נוספת.
עו"ד לבנת משיח: לכן מוצע להעביר את הנושאים האלה לאישור פרקליט מחוז.
עו"ד לבנת משיח: כאשר יש מתלונן הוא יכול להגיש ערר אם הוא לא מרוצה מהחלטת הרשות שמטפלת בענין, כאשר אין מתלונן אנחנו צריכים בקרה נוספת.
עו"ד שמואל סף: בעבירות של אחזקת רכוש גנוב אין בעיה של מתלונן?
סנ"צ חנה פסובסקי: אלה עבירות מסוג עוון.
עו"ד שמואל סף: אחזקת חלקים של רכב גנוב זה פשע ואין לך מתלונן ואין לך כלום.
עו"ד שמואל סף: עבירה של אחזקת סכין היא מינורית ובפועל היא מועטת.
עו"ד לבנת משיח: זה שייך לנושא של מלחמה באלימות.
עו"ד לבנת משיח: אנחנו לא חושבים שיש מקום לוותר על העבירה הזאת.
עו"ד שמואל סף: כל החלוקה של גוף אחד שמאשים וגוף שני שסוגר תיק נראית לא טוב.
עו"ד לבנת משיח: הדברים האלה באו לדיון בוועדה בראשותו של השופט מצא ולאחר דיונים אלה האיזונים שנקבעו.
עו"ד שמואל סף: 85% מהתיקים מתחילים ונגמרים במשטרה, הפרקליטות בכלל לא רואה את התיקים.
עו"ד משה שילה: פה זו הצעת ביניים שלמשטרה יש סמכות להופיע בתיקים אבל כדי להשאיר מידה של פיקוח לפרקליטות הסמכות לסגירת תיקים היא עדיין בידי הפרקליטות.
עו"ד לבנת משיח: יש לי הערה.
עו"ד לבנת משיח: כאשר העילה היא שאין ענין לציבור גם במשטרה יש דרגת בקרה לסגירת התיק והיא נשמטה בהצעת החוק בלי כוונה.
עו"ד לבנת משיח: למשטרה יש הצעה להוסיף זאת.
סנ"צ חנה פסובסקי: בסעיף 62(א) אנחנו מבקשים שייאמר: ראה תובע שהועבר אליו חומר החקירה שהראיות מספיקות לאישום אדם פלוני, יעמידו לדין, ואם היה סבור שאין במשפט ענין לציבור יעביר החומר לראש יחידת התביעות או לתובע שהוסמך לכך על-ידי המפכ"ל להחלטה.
סנ"צ חנה פסובסקי: אנחנו לא רוצים שכל תובע יהיה מוסמך לסגור תיק אם אין ענין לציבור.
סנ"צ חנה פסובסקי: פה משתמע שלכל תובע יש שיקול דעת לסגור תיקים, אנחנו רוצים שרק ראש היחידה הוא שיחליט.
שלמה שהם: היה צריך להשאיר את זה לראש יחידת תביעות בלי תובעים שהוסמכו.
סנ"צ חנה פסובסקי: העקרון הזה מקובל גם עלינו אלא שיש לנו עשרות אלפי תיקים וראש יחידת התביעות לא יכול לטפל באופן אישי בכל התיקים.
סנ"צ חנה פסובסקי: אותו הדבר קיים גם לגבי הפרקליטות.
שלמה שהם: הוא יקבל המלצה ויחתום.
סנ"צ חנה פסובסקי: הוא לא יכול, היינו רוצים בכך אבל זה בלתי אפשרי.
אופיר פינס-פז: אתם תצטרכו להסביר לוועדה מה זו סגירת תיק בגלל חוסר ענין לציבור.
אופיר פינס-פז: עד שלא אבין זאת לא אוכל להעביר סמכויות.
עו"ד שמואל סף: הסעיף כפי שכתוב לא מספיק?
סנ"צ חנה פסובסקי: בסעיף (א) מדובר בעוונות, בסעיף (2) אלה עבירות מסוג פשע.
עו"ד לבנת משיח: סעיף 4 בא לטפל בנושא העררים והוא מחליף את הסעיף הקיים.
עו"ד לבנת משיח: (קוראת את סעיף 4).
עו"ד לבנת משיח: פה הצענו חלוקה מחדש של הטיפול בנושא העררים.
עו"ד לבנת משיח: בפיסקה (1), כאשר מדובר בעררים על תיקים שטופלו על-ידי המשטרה מוצע להעביר את סמכות הערר לפרקליט מחוז.
עו"ד לבנת משיח: אנחנו מציעים שזה לא יהיה רק פרקליט מחוז אלא גם פרקליט מפרקליטות המדינה שעוסק בתחום של עררים, מנהל תחום עררים.
עו"ד משה שילה: יש תפקיד כזה, רק שהסמכות נשמטה.
עו"ד לבנת משיח: בפיסקה (1) אנחנו מציעים להוסיף אחרי "פרקליט מחוז" את: מנהל תחום עררים בפרקליטות המדינה.
עו"ד לבנת משיח: סעיף 5 בא להתאים מונחים והוא סעיף טכני.
עו"ד לבנת משיח: סעיף 6 הוא אותו תיקון טכני.
עו"ד לבנת משיח: סעיף 7 גם הוא תיקון טכני משום שתוכנו הוכנס לסעיפים שהצענו.
עו"ד לבנת משיח: סעיף 8 בא לטפל בחלוקת הסמכויות בנושא של עיכוב הליכים.
עו"ד לבנת משיח: (קוראת את סעיף 8).
עו"ד לבנת משיח: היום הנושא של עיכוב הליכים בעבירות פשע מטופל על-ידי היועץ המשפטי לממשלה בלבד.
אופיר פינס-פז: הוא התלונן מרה על הענין הזה בוועדה ופה אנחנו מוכנים להקל עליו.
אופיר פינס-פז: אנחנו בכלל לא בעד עיכוב הליכים.
עו"ד שמואל סף: למה?
עו"ד שמואל סף: המערכת בנויה על זה בכל העולם ולא רק אצלנו.
עו"ד דפנה ביינוול: לפעמים צריך.
אופיר פינס-פז: במקרים יוצאי דופן.
אופיר פינס-פז: אני יכול לתת לכם כמה דוגמאות מקפיצות שקורות כל הזמן.
אופיר פינס-פז: אדם שאנס נערה בגני תקווה, עד היום האיש לא יושב בבית-סוהר.
עו"ד דפנה ביינוול: מתוך 2,000 מקרים שיש בשנה יש מקרה אחד של טעות
אופיר פינס-פז: זו לא טעות.
אופיר פינס-פז: אם זו היתה טעות הייתם מתקנים אותה, אבל אתם לא מתקנים אותה.
עו"ד לבנת משיח: בסעיף הזה יש לנו הערת נוסח.
עו"ד לבנת משיח: דיברנו פה על מי שמונה למנהל תחום לעיכוב הליכים בפרקליטות המדינה.
עו"ד לבנת משיח: צריך להבהיר שהוא מטפל רק בתיקים של עיכוב הליכים שטופלו על-ידי
עו"ד לבנת משיח: סעיף 9.
עו"ד לבנת משיח: (קוראת את סעיף 9).
עו"ד לבנת משיח: כל הרשימה של התוספת ניתנת לשינוי באישור ועדת החוקה.
עו"ד לבנת משיח: סעיף 11.
עו"ד לבנת משיח: זה הצד המינהלי.
אופיר פינס-פז: קראנו את החוק.
אופיר פינס-פז: אני מבקש שנקיים עליו דיון.
עו"ד דורי פינטו: המגמה של הגדלת היקף שיקול הדעת שניתן לתביעה המשטרתית הן לענין העמדה לדין והן לענין סגירת תיקים בעבירות של פשע עומדת בניגוד למגמה הרצויה, שדובר עליה כאן, של הגברת הפיקוח של הפרקליטות על ההחלטות האלה ושל הפרדה בין התביעה לבין החקירות.
אופיר פינס-פז: גמרנו את הדיון הכללי.
אופיר פינס-פז: אנחנו מדברים על סעיפים ספציפיים.
אופיר פינס-פז: כדי שנסיים את החוק אני רוצה שהדיון יהיה מעשי ואופרטיבי.
עו"ד דורי פינטו: אני מתייחס לסעיף קטן (ג) שהוא ההרחבה של הרשימה, תוספת א'.
עו"ד דורי פינטו: אם אנחנו מסתכלים על דו"ח מבקר המדינה שמתייחס לדרכי הטיפול של התביעות המשטרתיות בעבירות מסוג פשע ובעבירות בכלל - דו"ח שפורסם לאחר הדיון בוועדת מצא שכנראה היה הבסיס לכך - אנחנו רואים שב-90% מהתיקים אין רישום של הנמקות, אין רישום של החלטות גם לגבי העמדה לדין וגם לגבי סגירת תיקים.
עו"ד דורי פינטו: אם מסתכלים על מה שכתוב שם התוצאה צריכה להיות דווקא לכיוון הפוך של הגדלת היקף שיקול הדעת של הפרקליטות, או לפחות השארת הדאגה שהמצב החוקי ייושם.
עו"ד דורי פינטו: יתר הדברים קשורים לענין הזה.
אופיר פינס-פז: אתה מתנגד?
עו"ד דורי פינטו: כן.
אופיר פינס-פז: בבקשה, עורך דין סף, נציג לשכת עורכי הדין.
עו"ד שמואל סף: אנחנו לא כל כך מתערבים בהחלפת סמכויות בתוך המערכות, אנחנו לא רואים בזה תקלה גדולה, המערכות יאזנו ביניהן את הכוחות.
עו"ד משה שילה: אין מצב כזה.
עו"ד משה שילה: יש ערר על החלטות של המשטרה.
עו"ד שמואל סף: אתן לכם דוגמה.
עו"ד שמואל סף: פרקליט מפרקליטות המדינה החליט לסגור תיק ויש עליו ערר.
עו"ד שמואל סף: לפי הסמכויות הרי מנהל תחום יכול להשיב.
עו"ד משה שילה: מנהל תחום הוא אך ורק להחלטות המשטרה.
עו"ד שמואל סף: זה לא כתוב כך.
עו"ד דפנה ביינוול: תיקנו את זה עכשיו והדברים ברורים.
עו"ד שמואל סף: עוד דבר.
עו"ד שמואל סף: אם תובע מוסמך לנהל תיק, להגיש כתב אישום, להביא ראיות ואחר כך לבקש עונש, הוא לא מוסמך לסגור את התיק.
עו"ד שמואל סף: משהו לא תקין פה.
עו"ד דפנה ביינוול: פה לא סוגרים תיקים.
אופיר פינס-פז: לא סוגרים תיקים כי לפרקליטות יש מדיניות מסוימת.
אופיר פינס-פז: נציגת הפרקליטות אומרת שהדוגמה שהבאת היא לא טובה.
עו"ד שמואל סף: יש פה דעות שונות.
אופיר פינס-פז: אנחנו מנסים להפחית את זה.
עו"ד שמואל סף: זה לא יהיה פחות כי האלימות קיימת.
עו"ד שמואל סף: כאשר המערכת השלטונית, המשטרה, לא מצליחה להתגבר על אלימות פיזית, אותו נער צעיר פוחד ללכת ביום שישי בערב – גם אנשים מבוגרים – והוא לוקח את הסכין.
אופיר פינס-פז: וזה יעזור לו?
עו"ד שמואל סף: בוודאי, זה מרתיע.
עו"ד שמואל סף: בהרבה קטטות בבארים וקטטות של נעורים הסכין סגרה את הענין.
אופיר פינס-פז: אתה אומר פה דברים חמורים.
עו"ד שמואל סף: אתם יושבים פה אבל אני מדבר מהשטח.
עו"ד שמואל סף: אני יושב שם, אלי מגיעים התיקים.
עו"ד שמואל סף: דברו עם מנהלי הבארים ומנהלי מועדוני הנוער ותשמעו כמה קטטות נסגרות ברגע שאחד מוציא כלי נשק.
עו"ד שמואל סף: עד שלא מופיע כלי נשק כל הגברתנים לא מתערבים.
עו"ד שמואל סף: אני לא מסכים לזה, זה לא צריך להיות אבל אלה העובדות בשטח.
אופיר פינס-פז: הבנתי שאתה בעד זה שלא נכלול ברשימה את הסעיף הזה.
עו"ד שמואל סף: אני מציע שהסעיף הזה יישאר במסגרת התביעה המשטרתית שמנהלת את החקירה.
עו"ד שמואל סף: הנימוק שניתן פה שבמקרה כזה אין מתלונן, אני אומר לכם שזה בשורה שלמה של עבירות רכוש ועבירות אחרות שהמשטרה מגיעה אליהן באקראי, גם ב-90% מעבירות אחזקת סם אין מתלונן.
שלמה שהם: גם בסחר אין מתלונן.
נסים זאב: זה שאין תלונות לא אומר שהציבור לא נפגע.
נסים זאב: הציבור כבר לא מאמין שהמשטרה תפעל כי יש דברים קשים וחמורים שהמשטרה עסוקה בהם.
נסים זאב: השאלה היא: אם בוצעה עבירה ואין תלונה האם יש לסגור את התיק.
עו"ד שמואל סף: הנימוק היה שבגלל שפה אין מתלונן רוצים ערכאה יותר גבוהה שהיא זו שתסגור את התיק.
עו"ד שמואל סף: נראה לי שסעיפים (1) ו-(5) לא צריכים להיות ברשימת העבירות.
אופיר פינס-פז: רק סעיף (17)?
עו"ד שמואל סף: נכון.
אופיר פינס-פז: גב' רינת קיטאי מהאגודה לזכויות האזרח, בבקשה.
עו"ד רינת קיטאי: אין לי בעיה בענין של חלוקת הסמכויות.
עו"ד רינת קיטאי: אני רוצה להעיר לסעיף 64(ב).
עו"ד רינת קיטאי: צריך להסדיר בחוק גם אפשרות ערר של חשוד על עילת הסגירה של התיק אם זה מחוסר ענין לציבור, חוסר ראיות, או חוסר אשמה.
עו"ד רינת קיטאי: ההחלטה הזאת היא משמעותית עבור החשוד.
עו"ד רינת קיטאי: אם זה חוסר ענין לציבור או חוסר ראיות הרישום הזה מלווה אותו.
אופיר פינס-פז: הערר הוא על אי סגירה של התיק.
אופיר פינס-פז: הערר הוא על עילת הסגירה.
עו"ד רינת קיטאי: הערר הוא על עילת הסגירה.
עו"ד רינת קיטאי: אדם אומר: אני רוצה שזה יהיה מחוסר אשמה.
עו"ד רינת קיטאי: צריך להסדיר את זה בפני היועץ המשפטי לממשלה או בפני פרקליט המדינה.
עו"ד רינת קיטאי: יש היום אפשרות של ערר פנימי בתוך המשטרה שאינה מעוגנת בחוק ורוב האנשים בכלל לא יודעים על קיומה.
עו"ד רינת קיטאי: זו החלטה לא פחות משמעותית עבור החשוד מאשר עבור המתלונן על אי-סגירת התיק.
עו"ד רינת קיטאי: צריכה להיות מוסדרת בחוק גם אפשרות ערר בפני היועץ המשפטי או פרקליטות המדינה על עילת הסגירה.
אופיר פינס-פז: איפה הזכות של הקורבן?
אופיר פינס-פז: איפה המתלונן יכול להגיד: למה סגרתם את התיק?
עו"ד משה שילה: נכון להיום לכל אדם יש זכות להגיש ערר על עילת סגירת התיק.
עו"ד משה שילה: הדבר נכתב לכל אזרח בהודעה על סגירת תיק, רשום לו למטה בטופס באותיות גדולות: א.
עו"ד משה שילה: זכותך לפנות למשטרה ולבקש את שינוי עילת הסגירה.
עו"ד משה שילה: ב.
עו"ד משה שילה: אם התשובה שאתה מקבל היא לא חיובית זכותך להגיש ערר לפרקליטות המדינה.
עו"ד משה שילה: חלק גדול מהעררים שמגיעים אלינו היום, כ-30%, עניינם בקשות לשינוי עילת סגירת תיק.
עו"ד משה שילה: זה לא כתוב בחוק אבל זה ברור.
עו"ד משה שילה: אין שום מניעה לכתוב את זה בחוק אבל זה מודע לאנשים ומגובה.
אופיר פינס-פז: אני הגשתי למשטרה בסביבות 10 תלונות נגד אנשים ואגיד לכם את האמת, אין לי בדרך כלל מושג איפה הענין עומד, האם האיש הועמד לדין, או לא, האם התיק נסגר או לא, אלא אם אלה תלונות מפורסמות ולמדתי את הדברים מהעתונות.
אופיר פינס-פז: אני לא זוכר שקיבלתי אי-פעם מכתב מהמשטרה שאומר לי: בתלונה שלך בענין זה וזה התיק נסגר.
עו"ד משה שילה: התהליך הוא כזה.
עו"ד משה שילה: ברגע שמתקבלת החלטה על סגירת תיק נשלחת הודעה גם למתלונן וגם למי שהתלוננו עליו.
אופיר פינס-פז: אני אומר לכם שב-15 השנים האחרונות אני לא זוכר שקיבלתי הודעה כלשהי.
אופיר פינס-פז: יכול להיות שלא נסגר כלום.
אופיר פינס-פז: למה שלא תכתבו לי אם הוגש כתב אישום או לא?
עו"ד שמואל סף: הם לא יעמדו בזה.
עו"ד דפנה ביינוול: לפי חוק זכויות נפגעי עבירה יודיעו למתלונן.
שלמה שהם: גב' קיטאי, אתם מסכימים לכל ההעברה, גם של התביעה המשטרתית?
עו"ד רינת קיטאי: כן.
אופיר פינס-פז: בבקשה, מר לדור, פרקליט מחוז ירושלים.
עו"ד משה לדור: אתה ביקשת הבהרה לגבי הביטוי סגירה מחוסר ענין לציבור.
עו"ד משה לדור: זה נושא שמעסיק אותנו לא מעט משום שהמערכת הסתבכה לא פעם כאשר הציבור שמע שתיק כזה או אחר נסגר מחוסר ענין לציבור.
עו"ד משה לדור: את המינוח שינינו כבר במכתבים שאנחנו כותבים למתלוננים משום שהמינוח אולי מוצלח למקצוענים אבל הוא לא מוצלח לציבור.
אופיר פינס-פז: בוועדה אמר היועץ המשפטי לממשלה שהוא הלך אפילו לאקדמיה ללשון וביקש למצוא מינוח אחר ולא מצאו.
עו"ד משה לדור: כאשר לא מוצאים מינוח מתאים מרחיבים את המינוח וההסבר ואז מי שמקבל את המכתב, או הציבור באמצעות התקשורת, שומע קצת יותר מלל אבל מבין במה מדובר.
עו"ד משה לדור: זה אחד הנושאים הקשים והמורכבים שאנחנו צריכים להתמודד אתו לא פעם.
עו"ד משה לדור: כאן גם מעבירים סמכות למשטרה להחליט בענין שלפחות על-פי הפרקטיקה הנוהגת בירושלים עד היום לא היה מסור למשטרה אלא רק לפרקליט המחוז.
עו"ד משה לדור: קרי, גם בעבירות פשע שבהן המשטרה חושבת שצריך לסגור מחוסר ענין לציבור התיק הועבר אלי וההחלטה על סגירה היתה שלנו.
שלמה שהם: במיוחד שהוא העבריין העיקרי.
עו"ד משה לדור: אם הוא העבריין העיקרי הכלל הוא שאנחנו לא עושים אתו את ההסכם וגם לזה יש יוצאים מן הכלל.
עו"ד משה לדור: זו טעות לחשוב שלעולם אנחנו עושים את ההסכם אך ורק עם מי שאיננו העבריין העיקרי.
עו"ד משה לדור: אם אנחנו צריכים לשמור על חייו, או לשמור על שיטות העבודה של המשטרה, של השב"כ ושל רשויות בטחון אחרות, למרות שיש ראיות בתיק והעבירה היא חמורה, אין מנוס מלסגור את התיק והסיבה המוצהרת היא חוסר ענין לציבור, למרות שבאופן אמיתי אנחנו סוגרים את התיק כי אי-אפשר לנהל את התיק.
עו"ד משה לדור: זו סיבה אחת.
עו"ד משה לדור: סיבה נוספת חזרה מתלונה.
עו"ד משה לדור: במובן מסוים אנחנו מייצגים לא רק את הציבור אלא גם את קורבן העבירה.
עו"ד משה לדור: לפעמים קורבן העבירה מגיע אלינו ואומר: אני חוזר בי מהתלונה, הענין הסתדר במישור האזרחי, או במסגרת אחרת.
עו"ד משה לדור: אנחנו מתחשבים גם בגורם הזה.
עו"ד משה לדור: זה לא אומר שכל מי שחוזר בו מתלונתו אנחנו סוגרים את התיק, הייתי אומר שבמרבית התיקים אנחנו לא מתחשבים בכך עד לכדי סגירת התיק.
עו"ד משה לדור: יש תיקים, אפילו הרבה, שאנחנו סוגרים כאשר היתה חזרה מהתלונה.
עו"ד משה לדור: יש פעמים שאתה מבצע את העבירה אבל העבירה היא כל כך פעוטה ומינורית שבמושגים שלנו הסגירה היא מחוסר ענין לציבור.
עו"ד משה לדור: למרות שהיום יש כבר בית קיבול חדש בחוק שאומר שאם התיק עוסק בזוטי דברים בענין שולי ומזערי אז בכלל לא צריך להגיש כתב אישום למרות שבאופן פורמלי נעברה עבירה.
עו"ד משה לדור: אתה לא רוצה להעסיק את כל המערכת הכבדה והעמוסה עם ניהול תיק שהוא מינורי ואיזוטרי.
עו"ד משה לדור: עד כאן מה שעומד מאחורי המלים "חוסר ענין לציבור.
עו"ד משה לדור: "
עו"ד משה לדור: עמדה אחרונה לגבי המכלול.
עו"ד משה לדור: אנחנו מדברים בגדול על מציאות קיימת.
עו"ד משה לדור: יש ניואנסים של שינוי לעומת המצב הקיים וגם המצב הקיים אינו אחיד בכל המחוזות ובכל הארץ.
עו"ד משה לדור: בגדול, לא קיימת אופציה של ממש שלא לאשר את המצב הקיים אלא אם כן מישהו חושב שאפשר להחליט החלטה שעל-פיה לא מאשרים את המצב הקיים, אבל אז הוא גם צריך להיות מצויד באמצעים כדי להתמודד עם מציאות שהתפתחה במשך שנים ארוכות.
עו"ד משה לדור: וכפי שאנחנו שומעים רוב רובם של התיקים היום, שלפי המצב החוקי היו אמורים להיות מטופלים על-ידי הפרקליטות, מטופלים על-ידי המשטרה.
שלמה שהם: בסיטואציה הקיימת אישור של הצעת החוק הזאת מהווה אי הליכה במסגרת החובה של ועדת החוקה בסמכות הפיקוח שלה על הרשויות.
אופיר פינס-פז: אתה אוסר עלי לאשר את הצעת החוק?
שלמה שהם: לא אמרתי את זה, לא אמרתי לך שזה לא חוקתי, אני מדבר אתך על סמכויות פיקוח.
שלמה שהם: זה אחד המקרים הבולטים שבהם התפתח בשטח מהלך שהיו בו אילוצים כאלה ואחרים והוא הלך וגדל, מהלך דומה מאוד למהלך של הרפורמה בבתי-המשפט שעדיין יעמוד פה על השולחן ויהיה בו ויכוח בניסיון להוריד את הכול למטה לתוך המסגרת הרחבה הבסיסית של בית-משפט כללי או דברים אחרים ולהפחית מן העומס על הרשויות שיש להן בתוך המערכת כוחות יותר גדולים.
שלמה שהם: אם אכן אנחנו רואים בפרקליטות גורם יותר משמעותי, יותר חשוב, שאנחנו סומכים עליו יותר בשיקולים המרכזיים – לא בבחינת פגיעה במשטרה – אנחנו למעשה פוגעים כל הזמן במהלך מתמשך בזכויות האזרח הפשוט, באותם 90% מהתיקים של אזרח שאומר:
שלמה שהם: אני רוצה את הזכות לקבל את הטיפול הכי טוב, הכי בלתי תלוי, הכי שונה מבחינת הניתוק בין הרשות החוקרת לבין הרשות התובעת, זו זכותי שמגיעה לי.
שלמה שהם: ואנחנו אומרים לכ-95% מהאזרחים: לא תקבלו את זה.
שלמה שהם: היום אנחנו מבקשים לתת גושפנקא לתהליך שקרה ואומרים כאן, בצדק: מה תעשה, איזו תרופה תיתן אם לא תאשר את הצעת החוק?
שלמה שהם: אני סבור שוועדת החוקה היתה צריכה לומר שהיא לא מחוקקת את החוק הזה.
שלמה שהם: מה שקרה הוא שהמערכת הזאת הגיעה למסקנה שהיא צריכה את הגושפנקא החוקית של הוועדה למרות שבתי-המשפט נתנו איזה שהוא אישור.
שלמה שהם: היום אנחנו נותנים גושפנקא טובה או רעה לשינוי מהותי במערכת, שינוי שכבר מתרחש.
אופיר פינס-פז: שהוא בניגוד למה שכולנו, הפרקליטות, המשטרה, המחוקק חושבים שצריך להיות.
אופיר פינס-פז: כל המערכות השלטוניות בישראל ממבקר המדינה, דרך הממשלה, דרך הכנסת רוצות שהתביעה תעבור לפרקליטות.
אופיר פינס-פז: מה שאנחנו עושים עכשיו הוא תהליך הפוך: אנחנו מעבירים מהפרקליטות למשטרה.
שלמה שהם: הכוח של הכנסת כמחוקקת הוא לפעול באמצעות החקיקה, זה המקום שבו היא הכי אפקטיבית.
שלמה שהם: המערכות הגיעו למסקנה שהן צריכות את החקיקה הזאת כדי לכסות מהלך מסוים.
שלמה שהם: לדעתי צריכה להיות החלטה של הכנסת לא לאשר את הצעת הזאת אלא לדחות אותה ובמהלכה לבקש שינויים תוך כדי תנועה.
שלמה שהם: אנחנו דיברנו על שינוי של המשטרה משום שנראה שהכי טריוויאלי לעשות אותו.
שלמה שהם: חשבתי שהם היו עושים בחכמה אם הם היו נענים ואז לכאורה היו פותרים את הבעיה אבל אנחנו יודעים שזה עדיין לא פתרון אמיתי אלא פתרון שנותן כסות אחרת לדברים, גם את זה הם לא עשו.
אופיר פינס-פז: בפתח הדברים שלי אמרתי שבעקבות הודעת המשטרה אני לא מתכוון להסכים לבקשה שלכם להעברת מלוא הסמכויות.
אופיר פינס-פז: אני מציע שמה שנעביר נעביר בצורה של הוראת שעה שתהיה לתקופה של שלוש שנים ומה שלא נעביר לא נעביר.
שלמה שהם: אם בקריאה שניה ושלישית הצבעתם אחד מול אחד, זה אומר שהוועדה החליטה לא לאשר אותו והוא עולה למליאה כמו שהוא בנוסח הכחול ואפשר לאשר אותו כך.
שלמה שהם: אם אתם חלוקים בדעותיכם על סעיף מסוים – הסעיף הזה עולה למליאה בשתי גירסאות.
אופיר פינס-פז: חבר-הכנסת זאב, אם זה מקובל עליך אני מציע שנאשר את החוק כהוראת שעה לשלוש שנים א.
אופיר פינס-פז: כדי לבחון את ההתקדמות במצב של העברת הסמכויות מהמשטרה לפרקליטות בענין התביעה; ב.
אופיר פינס-פז: כדי לראות איך הסידור הזה עובד הלכה למעשה.
נסים זאב: אני בעד לתת כמה שיותר סמכות למשטרה לסגירת תיקים כי אני מבין שיש עומס רב ואז גם יהיה פחות עינוי דין.
נסים זאב: בסעיף 3, לגבי העמדה לדין, הסמכות צריכה להיות רק של הפרקליטות ואני מציע לא להעביר אותה.
נסים זאב: לכל השאר אני מסכים.
שלמה שהם: סגירת תיקים כרוכה בשיקול דעת רחב מאוד.
שלמה שהם: אם אני מוריד להם את הסמכות של העמדה לדין ומשאיר למשטרה את הסמכות לסגור את התיקים התוצאה תהיה שלפעמים תובע יוכל לסגור תיק בנושא שבו אולי יש שאלות כבדות משקל ושיקול דעת רחב.
שלמה שהם: בעצם עכשיו אתה נותן לתובע סמכות לסגור תיקים בהרבה דברים.
אופיר פינס-פז: אבל חבר-הכנסת זאב לא רוצה לתת לתובע אפשרות של העמדה לדין.
אופיר פינס-פז: אם אתה אומר שרק פרקליט יכול להעמיד לדין אתה לא יכול להגיד שרק התובע יסגור את התיק.
סנ"צ חנה פסובסקי: זה לא יגיע אליו.
נסים זאב: למשל יש מצב שבו התיק מתגלגל במשטרה בין מחלקת התביעות והחקירות, הוא לא הגיע למצב שבו הוא עובר לפרקליטות לחוות דעת.
נסים זאב: זכותה של התביעה לומר: אני חוזרת בי מהתביעה.
עו"ד שמואל סף: ההחלטה הסופית היא לפרקליט, אי-אפשר לעצור את זה בדרך גם אם המשטרה ממליצה.
עו"ד שמואל סף: מי שמוסמך למעלה מקבל את התיק.
נסים זאב: בשביל זה יש אגף תביעות במשטרה ויש אגף חקירות במשטרה.
עו"ד משה לדור: מה יעשה התיק בלשכת התביעות אם לא ימתין להעמדה לדין?
עו"ד משה לדור: הרי מלכתחילה התיק לא יגיע ללשכת התביעות כאשר ההמלצה היא להעמיד לדין, הוא יגיע לפרקליטות.
נסים זאב: אם כך אמרתי את עמדתי גם לגבי העמדה לדין ואי-העמדה לדין, וגם לגבי סגירה ואי-סגירה של תיקים.
אופיר פינס-פז: אני מציע למחוק את סעיף 60(ג)(2)(א), ואז (ב) יהיה (א).