GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שלמה שוהם: בן אדם שעבר עבירה על התפרצות, או שמאשימים אותו בעבירה של סחר בסמים, אולי לא סחר בסמים, העבירות היותר קלות של התפרצות, 7 שנים, מה קורה אתם?
אופיר פינס-פז: פשע חמור לא נותן לך כלום.
לבנת משיח: זה חצי שנה ניסיון כדי לראות מה הלאה.
אופיר פינס-פז: תיקי פשע חמור זה תיקים מעטים באופן יחסי.
מרים רוזנטל: זה ממש לא נכון.
שלמה שוהם: בפשע חמור יש גם יותר סיכוי שיהיה עורך דין.
שלמה שוהם: אנחנו מדברים על האזרח הקטן, על אותו אחד שאמרו לו שהתפרץ, או כל דבר אחר.
מרים רוזנטל: השאלה אם אתם דוחקים אותנו למצב שלא נעמוד בזה ואז יהיה בג"צ.
שלמה שוהם: ואז למה משרד האוצר לא מוכן לתקציבים האלה?
שלמה שוהם: יש חוק של הכנסת.
שלמה שוהם: אני סבור שמעבר לדברים האלה ישנם דברים שצריכים להיאמר.
שלמה שוהם: יש חוק של הכנסת, הייתה הצעה מהמדינה להגביל ולהחיל את זה משנה נוספת וההצעה הזו לא עברה.
שלמה שוהם: יש חובה על משרד האוצר לתקצב את זה, זה הכל זה מאד פשוט.
יוסי קוצברג: אתה הופך אותנו לעבריינים.
יוסי קוצברג: אני לא משרד האוצר.
יוסי קוצברג: אני אמור לתת שירות כשאני לא יכול.
שלמה שוהם: אתה תבוא לבג"צ ותגיד להם.
אופיר פינס-פז: אתה המדינה, מבחינתי המדינה זה כל המשרדים.
יוסי קוצברג: אני גם המדינה ואני גם אדם פרטי, אני לא יכול לעבור על חוק, פרקליט לא יכול לעבור על החוק.
יוסי קוצברג: מעוד שבוע, אי אפשר להחיל את החוק.
אופיר פינס-פז: מתי צריך למלא את החוק.
מרים רוזנטל: בעוד שבוע.
שלמה שוהם: היינו הרבה בסיטואציות כאלה.
שלמה שוהם: בחקיקה אתה מגיע למקום בו אומרים לך כולם שזה בלתי אפשרי והדברים הראו שבהרבה מקרים, אפילו בחוק סנגוריה ציבורית כשאמרו שזה בלתי אפשרי, היו דברים מעולם ודברים קרו.
שלמה שוהם: נעשו דברים שהכנסת חשבה שהם חשובים, זה כבר עניין ערכי, שהם עזרו ושפר, ואת בעצמך אומרת שלמרות הכל את מקבלת את סנגוריה הציבורית.
שלמה שוהם: אני רוצה לומר לכם שאותם טונים היו גם אז, מבחינה כספית עניינית.
יוסי קוצברג: אני לא משרד האוצר, משרד האוצר לא רוצה לתקצב, ואתה הופך אותי לעבריין, אני לא יכול להחיל את החוק אבל מה אני אגיד לבג"צ.
שלמה שוהם: יש שר משפטים, שילך לשר האוצר.
יוסי קוצברג: אז אני אומר לכם תתנו קצת זמן, יש פה הצעת פשרה, 10 שנים ומעלה, נראה איך זה עובד.
אופיר פינס-פז: 15 בנובמבר.
אופיר פינס-פז: כל החוק.
אופיר פינס-פז: אני לא יכול לדחות את זה ל- 1.1 כי הם יכניסו את זה לחוק ההסדרים.
אופיר פינס-פז: אני חייב שהחוק ייכנס לתוקף לפני השנה הבאה.
אופיר פינס-פז: אין לי ברירה, לאור תשובה של האוצר.
מרים רוזנטל: אולי צריך כמה מילים רציניות מטעם הוועדה למשרד האוצר, שזה לא יעלה על הדעת שמשרד האוצר לא יתקצב חוקים.
אמנון רובינשטיין: צריך לשלוח מכתב לשר האוצר.
אופיר פינס-פז: אבל עכשיו הם גם לא מוכנים להתחייב שזה לא יהיה בחוק הסדרים והם לא מוכנים להתחייב שזה יהיה ב- 2002, אז הם מעמידים אותי בלית ברירה.
אופיר פינס-פז: הרי אני מוכן ללכת לשנה הבאה אבל לדעת שלא יהיה אחר כך תרגיל שאומר שזה יהיה בחוק ההסדרים ונדחה את זה בעוד שנה.
אופיר פינס-פז: אם משרד האוצר לא מוכן ללכת גם את המרחק הקצר הזה, אני חייב שהחוק ייכנס לתוקף השנה כי אחרת אני מסתכן שהוא לא ייכנס גם בשנה הבאה.
גדעון בן דוד: אני רוצה להציע הצעה כזו, מניסיון העבר במשרד המשפטים, להרבה דברים הגענו בצורה הדרגתית.
גדעון בן דוד: גם את הסנגוריה הציבורית קלטנו ופרסנו בארץ בצורה הדרגתית.
גדעון בן דוד: החוק הזה עולה כסף ועולה הרבה כסף ולא נתווכח אם זה 40 מיליון או 32 או 38 מיליון כרגע.
אופיר פינס-פז: זה 50- 70 מיליון שקל.
גדעון בן דוד: הייתי רוצה להציע אם אפשר לחשוב מהבחינה התקציבית והארגונית, להחיל את זה בצורה הדרגתית גם נלמד מההדרגה האם באמת צל הרים כהרים, האם קלענו- - -
אופיר פינס-פז: אם אתה רוצה הראשון לנובמבר, או ה- 15 בנובמבר רק פשע חמור, אני מוכן.
אמנון רובינשטיין: אני מוכן לכל מה שתציע.
שלמה שוהם: מה שהם מתבקשים לעשות כשהחוק נכנס לתוקפו זה דבר אחד, להושיב פקיד שישלח טופס פורמלי שבלוני לכולם, זה לא 40 מיליון ולא 20 מיליון.
שלמה שוהם: זה מה שאנחנו מבקשים עכשיו, גם אם זה 15,000 תיקים, על זה מדובר כרגע.
שלמה שוהם: חכו ותראו, הוועדה הזו לא נסגרת, אם מסתבר ש- 80% מהאנשים באים אליכם מחר ושולחים מכתבים, תחזרו לוועדה.
שלמה שוהם: אבל את הדבר הראשון האלמנטרי של לשלוח את המכתבים אתם צריכים להתחיל.
שלמה שוהם: זה לא 40 ולא 30 מיליון.
מרים רוזנטל: אם החוק נכנס לתוקף, אני צריכה פקיד.
מרים רוזנטל: אין עם זה בעיה, הבעיה היא שם כל הכבוד לפרשנות שלך, אני רואה את זה אחרת לגמרי בבג"צ, ודברתי עם פרופסור רובינשטיין והוא מסכים אתי.
מרים רוזנטל: כתוב שצריך לשלוח זהו אבל זה לא בדיוק כך.
מרים רוזנטל: צריך לענות וצריך להתייחס.
אמנון רובינשטיין: זה מה שמציע היו"ר.
אופיר פינס-פז: אני לא בטוח.
שלמה שוהם: לענות צריך, השאלה אם את צריכה לענות - - -
מרים רוזנטל: אני לא עונה סתם.
שלמה שוהם: אבל יכול להיות בהחלט שאחוז לא גדול יפנו, את לא יודעת איזה אחוז ייפנו.
שלמה שוהם: לכן אנחנו נראה משהו שעוד לא בא לעולם.
אופיר פינס-פז: גם בפסיקה יש התייחסות לכוונת המחוקק וכוונת המחוקק באופן הכי ברור היא הכוונה המצמצמת ולא מרחיבה.
חנה פסובסקי: אם אדם כותב מכתב, צריך לדעת למה זה מתייחס, צריך להוציא את התיק ולהסתכל בו.
חנה פסובסקי: דבר פשוט כמו קריאת התיק זה עניין של שעות.
אופיר פינס-פז: תעברו לשיטה שבה פרקליט צמוד לתיק עד שתיק נסגר, לא שכל פעם מתחילים את הסיפור מהתחלה.
חנה פסובסקי: זה לא משנה, ברגע שפותחים תיק, זו עבודה.
גדעון בן דוד: לא התכוונתי להדרגה מבחינת החוק אלא מבחינת המחוזות.
גדעון בן דוד: להתחיל עם משהו, לראות איך זה מתקדם ולראות הלאה.
אופיר פינס-פז: או לפי סוגי עבירות או לפי מחוזות אבל נראה לי שמבחינה עניינית סוגי עבירות זה יותר...
אופיר פינס-פז: למה שלא תלך על פרישה מסוימת בכל המקומות במקום פרישה מלאה במחוז אחד?
שלמה שוהם: הבעיה היא, אני דואג דווקא לאדם הפשוט שאין לו עבר פלילי ויום אחד עצרו אותו בחשד להתפרצות.
אופיר פינס-פז: אנחנו נעשה כך, מ- 15 בנובמבר פשע חמור, 10 שנים ומעלה.
אופיר פינס-פז: חצי שנה לאחר מכן, שזה בסביבות 15 במאי 2002, אנו עושים תחולה מוחלטת ל הכל.
מרים רוזנטל: אלא אם כן יש לנו בעיות ואז אנחנו חוזרים לכאן.
אופיר פינס-פז: תמיד תוכלו לחזור.
אופיר פינס-פז: חצי שנה יהיה רק 10 שנים ומעלה ואחרי זה הכל.
חנה פסובסקי: אז זה לא יחול עלינו כי אנחנו לא מטפלים ב- 10 שנים ומעלה, רק עד 7 שנים.
אמנון רובינשטיין: צריך לשלוח מכתב לשר האוצר שהצעת הפשרה הזו יוצאת מתוך הנחה שזה לא יבוטל בחוק ההסדרים.
אופיר פינס-פז: הצעת חוק קביעת שמות רחובות וכיכרות (תיקוני חקיקה), התש"ס – 2000
אופיר פינס-פז: הנושא הבא הוא הצעת חוק לקריאה ראשונה, הצעת החוק הזו נולדה בעקבות יוזמה של עיריית קרית ארבע לקרוא את הכיכר והרחוב הראשיים בעיר על שמו של יגאל אלון.
אופיר פינס-פז: משפחת יגאל אלון נחרדה מהרעיון המזוויע וישר צלצלה אלי ואני עשיתי כדי לטרפד את העניין.
אופיר פינס-פז: הסתבר לי שאין לי סעד חוקי, אלא רק רצון טוב של ראש העיר או של ועדת השמות העירוני.
אופיר פינס-פז: זה נראה לי בלתי סביר לחלוטין שאפשר לכתוב שם של רחוב על שם בן אדם בלי שמשפחתו רוצה בזה.
אופיר פינס-פז: נכון שברוב המקרים הפרוצדורה היא הפוכה, המשפחה פונה לעירייה, לעירייה יש ועדה והוועדה קובעת אם כן ואם לא, ואם כן אז איפה ומתי.
אופיר פינס-פז: פה מדובר בניסיון למנוע יוזמה של עירייה למטרות כמו המטרה הזו שהיא מטרה חריגה וצינית וניסו לקשור את יגאל אלון להקמת קריית ארבע.
אופיר פינס-פז: הזמנו את המרכז לשלטון מקומי, היועץ המשפטי של המרכז הודיע לנו שהמרכז לשלטון מקומי תומך בהצעת החוק.
אופיר פינס-פז: אני מצטט: המרכז לשלטון מקומי תומך בהצעת החוק וסבור שאכן ראוי כי מועצת הרשות המקומית תאפשר לבני המשפחה הקרובים של האישיות על שמה היא מתכוונת לקרוא את הרחוב להביע את עמדתם בפניה או בפני הוועדה שתקבע בטרם תתקבל החלטה בעניין.
דורית ואג: הייתה צריכה להיות פה נציגת משרד המשפטים וגם היא הודיעה שהיא באה והיא לא הגיעה.
אופיר פינס-פז: בתיקון פקודת העיריות: 1.
אופיר פינס-פז: בפקודת העיריות סעיף 235 פסקה (4)(ב)(2) במקום הרישה המסתיימת במילים "טענותיה" יבוא: "מועצת העירייה תאפשר לנציגות דיירי הרחוב ולמשפחת האישיות על שמה היא מתכוונת לקרוא את הרחוב, או בפני ועדה שתקבע להשמיע טענותיה", ובסופה יבוא: "בסעיף זה – "משפחת האישיות" – בן זוג, ילד הורה אח או נכד, של האישיות על שמה מתכוונים לקרוא לרחוב" יש פה גם את עניין דיירי הרחוב שזה דבר מורכב.
דורית ואג: ממתי יש נציגות לדיירי רחוב?
אופיר פינס-פז: אני לא יודע אם נלך על דיירי הרחוב.
דורית ואג: תוריד את זה, אין דבר כזה.
דורית ואג: בקושי יש ועד בית במדינה.
שלמה שוהם: אתה הוספת על דיירי הרחוב את המשפחה.
דורית ואג: ממתי מדברים עם דיירי רחוב?
דורית ואג: בדרך כלל הרחוב קיים לפני הדיירים.
אופיר פינס-פז: הרחוב הוא בדרך כלל חדש והדיירים לא קיימים, לכן לא צריך להוסיף את זה.
שלמה שוהם: אם אתה אומר אישיות בן זוגה וכו', צריך לכתוב איזה סעיף מילוט אם לא מצאו אותם, שניסו לאתר אותם במידה סבירה.
אופיר פינס-פז: במידה והם קיימים, צריך לכתוב במידה והם בחיים והם בארץ.
דורית ואג: איך יגלו?
דורית ואג: יתחילו לפרסם מודעות בעיתונים שמחפשים קרובי משפחה של מישהו.
אופיר פינס-פז: תיקון פקודת המועצות המקומיות, זה בערך אותו דבר, כי זה היה העיריות ועכשיו זה המועצות המקומיות בסעיף 24 ב(א) בפסקה (2), במקום הרישה המסתיימת במילה "טענותיה" יבוא: " המועצה תאפשר לנציגי דיירי הרחוב ולמשפחת האישיות על שמה היא מתכוונת לקרוא את לרחוב להופיע בפניה או בפני הוועדה שתקבע להשמיע את טענותיה ובסופה יבוא: "בסעיף זה – "משפחת האישיות" – בן זוג, ילד הורה אח, נכד של האישיות על שמה מתכוונים לקרוא את לרחוב".
אופיר פינס-פז: בקיצור, אותו נוסח בשני החוקים.
אופיר פינס-פז: אני שואל אותך שלמה, האם אפשר לא להכניס את כל עניין דיירי הרחוב משום הוא ממילא בחוק, כדי שהמחוקק וחברי הכנסת שלא מתמצאים בהצעת החוק, לא יבינו לא נכון.
דורית ואג: למה אי אפשר לכתוב המועצה תאפשר למשפחת האישיות, עם דיירי הרחוב ממילא קיים, אז לא צריך את זה פה.
דורית ואג: אם זה לא קיים אז לא צריך בכלל.
שלמה שוהם: צריך להוסיף אחרי המילים נציגות דיירי הרחוב, יבוא: ולמשפחת האישיות.
אופיר פינס-פז: שהנוסח יהיה ברור לחברי הכנסת.
דורית ואג: אתה אומר שדיירי רחוב קיימים אז למה צריך לכתוב את זה שוב?
אופיר פינס-פז: אחרי "דיירי הרחוב" יתווסף, כמו שכתוב אחרי "טענותיה" יהיה... יש הערות?
אופיר פינס-פז: מה עם האגודה לזכויות האזרח?
אופיר פינס-פז: אני שומר על שמו הטוב של הנפטר.
שלמה שוהם: אנחנו נכתוב כך: "בסעיף 235 בפסקה (4)(ב)(2) אחרי המילים "דיירי הרחוב" יבוא: ולמשפחת האישיות, על שמה היא מתכוונת לקרוא לרחוב, להופיע בפניה או בפני ועדה שתיקבע להשמיע את טענותיה", ובסופה יבוא: "בסעיף זה- משפחת האישיות – בן זוג הורה ילד הורה אח נכד של אישיות על שמה מתכוונים לקרוא את הרחוב, אם ניתן לאתרם במאמצים סבירים"
אופיר פינס-פז: למה מאמצים סבירים?
דורית ואג: למה לא תכתוב אם ניתן לאתרם.
שלמה שוהם: אין בעיה.
אופיר פינס-פז: זה לא סעיף מילוט רחב מידי?
שלמה שוהם: להפך, זה מצמצם, אפשרות סבירה זה רחב מידי.
אופיר פינס-פז: בסדר, קבלתי.
אופיר פינס-פז: בעד: 2 נגד: 0 הצעת החוק עוברת לקריאה ראשונה.
אופיר פינס-פז: תודה רבה הישיבה נעולה.
אופיר פינס-פז: הנושא הראשון הוא הצעת חוק יסוד: הכנסת (תיקון מס' 45) (הגבלת מועמדות לכנסת של נושאי משרות).
אופיר פינס-פז: כבר עסקנו בנושא הזה וכיחיד אני מעביר את הצעת החוק הזאת לקריאה שניה ושלישית אחרי שהוא עבר ברוב של 63.
עו"ד סיגל קוגוט: בקריאה ראשונה החוק לא עבר ברוב כזה.
אופיר פינס-פז: אני לא רואה שום הרכב של בג"צ שפוסל את החוק הזה.
אופיר פינס-פז: כמובן שנעשה מאמץ שבקריאה שניה ושלישית יהיה רוב של 63 לפחות.
אופיר פינס-פז: כפי שאמרתי החוק אושר לקריאה שניה ושלישית וכדאי להניח אותו על שולחן המליאה השבוע.
אופיר פינס-פז: צו המועצות המקומיות (עבירות קנס)(תיקון), התשס"א-2001 – קרית עקרון
אופיר פינס-פז: הסעיף הבא הוא צו המועצות המקומיות (עבירות קנס)(תיקון), התשס"א-2001 – קרית עקרון.
אופיר פינס-פז: יש לכם משהו מיוחד לומר על הצו הזה או שהוא שיגרתי?
עו"ד אבינועם רוזן: זה צו שיגרתי שעבר בדיקה של משרד הפנים ואחר-כך של משרד המשפטים.
עו"ד יפעת רווה: הצו הוא סטנדרטי, עבר את ההערות שלנו ואנחנו עושים ככל האפשר התאמות לחוקים אחרים.
אופיר פינס-פז: אנחנו נעיין בצו כמה דקות.
שלמה שהם: סעיף 153 הוא קצת מוזר: "אי מניעת ילד שגילו פחות מ-12 שנים בידי אפוטרופסו או מי שממונה עליו מעשיית מעשה אסור לפי הוראות חוק העזר".
שלמה שהם: אם ילד ירק ברחוב זה מטיל אחריות על האבא שלו.
עו"ד אבינועם רוזן: אם האבא נמצא עם ילד ורואה שהוא עושה משהו שאסור לעשות.
עו"ד יפעת רווה: בפלילים ככלל יש עבירה של אי מניעה אבל אם ההורה אינו נוכח גם לא תהיה לו אחריות על הדבר הזה.
עו"ד יפעת רווה: צריכה להיות יכולת למנוע את העבירה.
עו"ד יפעת רווה: יש הבדל בין אחריות קפידה במעשה שאתה עושה לבין מעשה שאתה רואה שמישהו אחר עושה ובכלל לא היתה לך יכולת למנוע אותו.
עו"ד יפעת רווה: במקרה שההורה לא יכול היה למנוע את המעשה בעבירה קיימת הוא יכול לבקש להישפט.
אופיר פינס-פז: למה לכל אורך הדרך חוקי העזר דומים או זהים לחוקים רגילים כמו חוקי הרעש, או עישון במקום ציבורי?
אופיר פינס-פז: יש חוקים ברורים שאסור לעשן במקום ציבורי.
אופיר פינס-פז: למה צריך לומר את זה פעמיים?
אופיר פינס-פז: השאלה היא למה לא לבטל את זה?
אופיר פינס-פז: אפשר להחליט שאוכפים את זה בתוקף החוק הראשי.
עו"ד לבנת משיח: הם רוצים לאכוף את זה כדי שהקנסות ייכנסו לקופה שלהם.
אופיר פינס-פז: אנחנו מאשרים את צו המועצות המקומיות (עבירות קנס)(תיקון), התשס"א-2001 – המועצה המקומית קרית עקרון.
אופיר פינס-פז: הצעת חוק בתי המשפט [נוסח משולב] (תיקון מס' 29) (הוראות לענין גישור) – התשס"א-‏2001
אופיר פינס-פז: הסעיף השלישי הוא הצעת חוק בתי המשפט [נוסח משולב] (תיקון מס' 29) (הוראות לענין גישור), התשס"א-2001.
נסים זאב: זה בענין הקנסות?
אופיר פינס-פז: לא, את ענין הקנסות גמרנו אבל באותו ענין אני רוצה לומר לך, השופט ארבל, שאני מקבל מכתבים מאזרחים ששואלים אותי מה לעשות עכשיו.
השופט דן ארבל: תעביר את המכתבים אלי.
אופיר פינס-פז: האם הוצאתם הנחיות?
השופט דן ארבל: לא הוצאנו הנחיות.
השופט דן ארבל: כרגע אנחנו לא נוקטים בשום פעולת גבייה נגד אף אזרח אבל יש בעיה עם העיריות, אני לא יכול לשלוט עליהן.
השופט דן ארבל: עצרנו את כל פעולות הגבייה והעיריות צריכות להתנהג כמו שצריך.
אופיר פינס-פז: לענין הגישור.
אופיר פינס-פז: בישיבה הקודמת החלטנו לפצל את החוק כך שאת סעיפים 1 ו-3 נעביר לקריאה שניה ושלישית ובסעיף 2 נדון ביתר אריכות כתוצאה ממצב שבו הכנסת אמורה לתת גושפנקא לתקנות שלא בטוח שתוקנו על-פי כללים הלכתיים נכונים ומעוד סיבות והן:
אופיר פינס-פז: אנחנו, מי שישב בישיבה, לא הרגשנו שלמים עם התקנות בנושא הגישור, הרגשנו שזה יותר מדי פרוץ ולא מספיק מוסדר.
אופיר פינס-פז: שר המשפטים שלח אלי מכתב בו הוא כותב: "הנני מודיע לך בזאת, בהמשך לשיחתנו היום, כי בחודש נובמבר 2001 אביא את התקנות בנושא הגישור לאישור ועדת החוקה, חוק ומשפט.
אופיר פינס-פז: " זאת התחייבות של שר המשפטים שמחייבת את משרד המשפטים.
אופיר פינס-פז: תחת ההודעה הזאת אני מוכן לצרף לחוק גם את סעיף 2 וצריך לדון בפרטים.
שלמה שהם: שר המשפטים אמר שלושה דברים: 1.
שלמה שהם: שעד חודש נובמבר הוא יביא את התקנות לאישור.
שלמה שהם: שהתקנות שהותקנו עד עכשיו שלא היה להן תוקף חוקי – גם לפי עמדת משרד המשפטים שהן תקנות אולטרה וירס או שהן נוגדות את חוק יסוד: חופש העיסוק – יובאו מחדש להתקנה באישור ועדת החוקה תוך התקופה הזאת.
שלמה שהם: שעד לאותו מועד יובא לוועדה הזאת חוק הגישור כולו.
אופיר פינס-פז: אני מבין שהתקנות שהוא מתכוון להתקין יהיו במסגרת חוק הגישור.
אופיר פינס-פז: החוק הזה הוא חוק בתי-המשפט ומתוקף זה בית-המשפט יצטרך לעבוד עם מגשרים אבל זה לא פותר את הבעיה של מקצוע המגשרים.
אופיר פינס-פז: שמעתי כאן מישהו שאמר שבכל העולם זה לא כך ואצלנו כן, זה יכול להיות גם להיפך.
אופיר פינס-פז: אני מתרשם שנושא הגישור צריך להיות מעוגן יותר בצד החקיקה כדי למנוע אפשרות של שרלטנות ומניפולציה של המקצוע הזה.
אופיר פינס-פז: אני רוצה שהוא יפעל בצורה טובה וישרת את הציבור ואת המערכת.
אופיר פינס-פז: כל מה שנעשה במסגרת הזאת היא פעולה מצומצמת בשאלה איך בית-המשפט מתייחס למגשרים במובן הלא כוללני.
אופיר פינס-פז: לכן אנחנו חושבים שצריך לעשות את חוק הגישור.
ד"ר פרץ סגל: אני מסכים, זה מקובל עלי.
שלמה שהם: השר אמר את זה.
ד"ר פרץ סגל: כרגע אנחנו עוסקים רק בהרשאה של מגשרים ברשימת בתי-המשפט.
ד"ר פרץ סגל: לענין זה נביא את התקנות לאישור הוועדה כאשר שר המשפטים יקבל את הסמכות להתקין את התקנות לצורך בית-המשפט מכוח התיקון שאנחנו עושים.
ד"ר פרץ סגל: את התקנות נביא לדיון בוועדה בתחילת חודש נובמבר.
נסים זאב: איזה כישורים צריכים היום למגשר?
ד"ר פרץ סגל: כישורים שנמצאים היום בתקנות.
ד"ר פרץ סגל: כרגע התקנות אומרות שזה אדם שיש לו תואר אקדמי, בבית-משפט למשפחה תואר אקדמי בתחומים של פסיכולוגיה, עבודה סוציאלית ודברים אחרים, ועוד חמש שנות ניסיון, הוא עבר קורס הכשרה בסיסית בגישור, ושאין לו עבר פלילי.
נסים זאב: בתי הדין יכולים לגשר?
ד"ר פרץ סגל: יחד עם בתי הדין הרבניים הפצנו עכשיו הצעת חוק שמסדירה את הנושא על-פי אותן הוראות של חוק בתי-המשפט בכל בתי-הדין הדתיים.
ד"ר פרץ סגל: נביא אותה לקריאה ראשונה בתחילת המושב הבא של הכנסת ואותן הוראות שחלות בבתי-המשפט נחיל אותן גם בבתי הדין הדתיים.
נסים זאב: למה אי-אפשר להגיד את זה בסעיף פה בקריאה שניה?
ד"ר פרץ סגל: לא שיש לנו התנגדות לזה אבל אנחנו משרד המשפטים ואנחנו לא יכולים להתקין תקנות לגבי משרד הדתות, הוא משרד עצמאי.
ד"ר פרץ סגל: דבר נוסף, יש תסקיר חוק שכבר הופץ והוכן בתיאום אתם.
נסים זאב: אני מבקש על דעתי ועל דעת הרב רביץ הסתייגות: להוסיף את בתי הדין כמגשרים.
השופט דן ארבל: זה לא בחוק בתי-המשפט מכיוון שחוק בתי-המשפט לא חל על בתי דין רבניים.
השופט דן ארבל: אם אתם רוצים לעגן את זה בחוק בתי הדין הרבניים – בבקשה.
אופיר פינס-פז: בשביל זה צריך שיהיה חוק גישור שיתן תשובה לכל הנושאים, בכל התחומים, לכל המגשרים ולכל המערכות.
אופיר פינס-פז: לכן אנחנו עומדים על זה שהממשלה תביא הצעת חוק כזאת.
השופט דן ארבל: חבר-הכנסת זאב, אתה הרי לא רוצה שמנהל בתי-המשפט יקבע לך מי יהיו מגשרים ומי לא יהיו מגשרים בבתי-הדין הרבניים?
השופט דן ארבל: יש לך מערכת נפרדת כרגע.
נסים זאב: מי שמכיר את ההתדיינות בבתי הדין יודע שהם מגשרים ומפשרים במיוחד בממונות.
השופט דן ארבל: פה מדובר על הוצאה של הענין למגשרים חיצוניים.
נסים זאב: נניח שבית-המשפט החליט על גישור, והצדדים הלכו לבית הדין, האם הגישור הזה יוכר או לא?
שלמה שהם: לבית הדין יש סמכות משלו.
שלמה שהם: כל הנושא של מי יכול לגשר עדיין לא הוסדר.
שלמה שהם: מה שדיברנו כרגע הוא שתהיה פורמולה מסודרת לפיה בתי-המשפט יוציאו דברים לגישור חיצוני.
שלמה שהם: לא מדובר על הוצאת גישור לבית הדין הרבני כי בדברים שבמסגרת סמכותו בית הדין הרבני דן כמגשר.
שלמה שהם: אתה תרצה שבית דין רבני יוכל לגשר מכוח צו של בית-המשפט?
שלמה שהם: אני לא בטוח שאתה רוצה בזה.
השופט דן ארבל: אתה רוצה בזה?
נסים זאב: אני רוצה בזה.
נסים זאב: אני מכיר מקרים שנדונו ובאיזה שהוא שלב שני הצדדים רצו להגיע לבית הדין ולקבל את הגושפנקא של בית-המשפט.
ד"ר פרץ סגל: החוק לא מונע את זה.
נסים זאב: נוסיף שהגישור יהיה על-ידי בית הדין ובית-המשפט יאמץ את ההחלטה של בית הדין.
נסים זאב: אם שני הצדדים באים מלכתחילה לבית הדין ומקיימים את הדיון אני מסכים שלבית הדין יש סמכות מצד עצמו.
נסים זאב: אבל מה קורה אם המהלך התחיל בבית-המשפט והגישור הוא בבית הדין?
נסים זאב: האם זה יוכר או לא?
השופט דן ארבל: זה לא בחוק הזה.
שלמה שהם: נניח שהתחיל דיון בבית-המשפט לענייני משפחה והצדדים החליטו לעבור לבית-הדין הרבני כדי לגשר ביניהם.
שלמה שהם: ברגע שהם עברו מכוח סעיף 9 לחוק שיפוט בתי הדין הרבניים, בית הדין הרבני קנה סמכות שבדין, לא סמכות כמגשר.
שלמה שהם: זה שהוא פועל בתוך עצמו בדרכי גישור זו זכותו המלאה.
שלמה שהם: בבקשה שלך אתה פוגע בסמכות בתי הדין הרבניים.
שלמה שהם: בית הדין הרבני יצטרך אישור של בית-המשפט בשביל לאשר.
שלמה שהם: ערכאה אחת תמנה ערכאה אחרת כמגשרת?
עו"ד שמואל סף: לא על זה מדובר, הנקודה היא אחרת.
עו"ד שמואל סף: חבר-הכנסת זאב אומר: אני רוצה שבית-משפט השלום או בית-המשפט למשפחה ישלח אותם לגישור שם.
עו"ד שמואל סף: היום אי-אפשר.
ד"ר פרץ סגל: אין שום בעיה.
השופט דן ארבל: חבר-הכנסת זאב, זה לא טוב בשבילך, אתה פוגע בסמכות של בית הדין הרבני.
השופט דן ארבל: זה כאילו שבית-המשפט לענייני משפחה מפקח על בית הדין הרבני.
נסים זאב: אתה צודק, אולי לא אלך לזה.
נסים זאב: אבל צריך להוסיף שמגשר כולל דיין.
השופט דן ארבל: לא כללנו גם שופט, הם יכולים לעשות זאת בעצמם, הם לא צריכים את החוק הזה.
השופט דן ארבל: זה רק מה שבתי-המשפט מוציאים החוצה.
נסים זאב: למי יש היום סמכות לגשר?
נסים זאב: אני רוצה שברשימה יהיה כתוב גם דיין.
ד"ר פרץ סגל: כאשר נביא את התקנות אנחנו רוצים שהוועדה תהיה מוסמכת לאשר לא רק אנשים שמניתי קודם אלא גם אנשים נוספים, בין היתר טוענים רבניים.
ד"ר פרץ סגל: זה יבוא לאישור הוועדה.
השופט דן ארבל: דיינים ושופטים הם מכוח עצמם.
השופט דן ארבל: החוק הזה מדבר על הוצאת גישור מבית-המשפט החוצה, או אם תרצו מבית הדין החוצה.
השופט דן ארבל: הדיין מכוח עצמו מנהל משפט ויכול לעשות מה שהוא חושב לנכון.
השופט דן ארבל: זה חוק שמוציא החוצה למגשרים חיצוניים, לא לדיין ולא לשופט.
נסים זאב: מתי נאשר את הרשימה?
ד"ר פרץ סגל: בתחילת נובמבר.
נסים זאב: בינתיים אנחנו מאשרים את זה בלי הרשימה?
ד"ר פרץ סגל: בינתיים התקנות האלה לא קיימות עד אשר נביא אותן בנובמבר לפני הוועדה.
ד"ר פרץ סגל: את החוק צריך כדי לתת תוקף למה שנוהג בפועל.
ד"ר פרץ סגל: השינויים שבתקנות יבואו לפני הוועדה בתחילת נובמבר ואז אפשר יהיה להוסיף את מי שרוצים אבל כפי שאמר השופט ארבל אי-אפשר להוסיף שופטים או דיינים כי לא נסמיך אנשים שעובדים בתוך המערכת כמגשרים פרטיים מפני שזה הסכם פרטי.
ד"ר פרץ סגל: מחר יתבעו את הדיין על זה שהוא פגע בחוק הגישור ובתקנות, אנחנו לא רוצים בזה, לדיינים ולשופטים יש חסינות.
אופיר פינס-פז: אפשר לאשר את סעיף 2 כלשונו או שאתם רוצים לעשות בו שינויים?
שלמה שהם: בנוסח שלפניי יש כרגע ניירות של נוגה ענתבי שאני לא יודע מה הם.
שלמה שהם: בגדול אפשר לאשר את הסעיף כפוף לשינויי נוסח ובלבד שיהיה כתוב בפירוש שהתקנות הן באישור ועדת החוקה.
ד"ר פרץ סגל: זה נמצא בעמוד 3.
ד"ר פרץ סגל: זה ענין טכני שכולנו מסכימים עליו ונבדוק זאת אחר כך.
אופיר פינס-פז: חבר-הכנסת נסים זאב, זה מקובל עליך?
אופיר פינס-פז: אם כך, אנחנו מאשרים את סעיף 2(ג).
ד"ר פרץ סגל: בפעם הקודמת נשאלה השאלה מה קורה בבית הדין לעבודה לגבי המנ"ת.
ד"ר פרץ סגל: לגבי הגישור ההוראות חלות באופן אוטומטי אבל כדי שתחול גם הוראת המנ"ת צריך להכניס תיקון עקיף לסעיף 39 בחוק בית הדין לעבודה כך שבמקום סעיפים 68 עד 81, יבוא: עד 82א.
ד"ר פרץ סגל: זה תיקון טכני.
אופיר פינס-פז: מבחינה פרוצדורלית זו בעיה.
אופיר פינס-פז: לפי הסדר אנחנו מאשרים את סעיף 2 בלבד ואילו זה מופיע בסעיף 3.
אופיר פינס-פז: אני מבקש שלא תעשו תיקון נפרד אלא תגישו הסתייגות מטעם הממשלה שנאשר אותה במליאה.
אופיר פינס-פז: אני מודיע שכתוצאה מהתיקון שהצבענו עליו הפיצול שהחלנו על החוק בטל.
אופיר פינס-פז: החוק יעלה על כל סעיפיו מ-1 ועד 3 לקריאה שניה ושלישית.
אופיר פינס-פז: אני מבקש שזה יעבור עוד השבוע.
שלמה שהם: בעקבות אי-הסכמתי בענין החוקתי אני רוצה שיוצהר שהתקנות האלה – שאנחנו חושבים שהם אולטרה וירס – יותקנו מחדש.
ד"ר פרץ סגל: בוודאי.
אופיר פינס-פז: קיימנו דיון אחד בהצעת חוק סדר הדין הפלילי (תיקון מס' 32) (העמדה לדין וסגירת תיקים).
אופיר פינס-פז: גמרנו את הדיון במה שאני קורא גנרל דה-בטה.
אופיר פינס-פז: עכשיו אנחנו דנים בחוק לגופו.
אופיר פינס-פז: אני רוצה להפנות תשומת לבכם למכתבו של מר משה מזרחי, ראש אגף החקירות, שבתשובה לפנייתנו אליו הוא אומר כי בעת הזאת בלתי אפשרי לבצע את ההפרדה בין אגף החקירות לבין אגף התביעות.
אופיר פינס-פז: הם קיימו על זה ישיבה אצל מפכ"ל המשטרה.
אופיר פינס-פז: הם יעשו כדי לשמור על עצמאותה של מערכת התביעה ושיקול דעתה וכדומה, כולל יישום הלקחים הנלמדים מדו"ח מבקר המדינה, דבר שבעיני הוא חשוב.
אופיר פינס-פז: השורה התחתונה של עמדת המשטרה היא שאגף החקירות יכיל בתוכו גם את התביעה עד להעברתה לפרקליטות.
אופיר פינס-פז: ניקח זאת לתשומת לבנו ונתחשב בעמדה הזאת במהלך החקיקה של החוק הזה.
אופיר פינס-פז: אני לא אכפה על משטרת ישראל מערך אגפי שונה בחקיקה אבל אני כבר אומר למשטרה שאני לא אצביע בעד כל הסמכויות שאתם רוצים להעביר כתוצאה מהמכתב הזה, שלא תהיה אי-הבנה.
אופיר פינס-פז: זה מכתב שאומר לי: תהיה זהיר עם התביעה המשטרתית ועם העברת הסמכויות.
אופיר פינס-פז: ואני אהיה זהיר.
אופיר פינס-פז: יש דברים שאולי נסכים להעביר, יש דברים שלא נסכים להעביר כי לתביעה יש שאיפה לעצמאות אבל אני קובע שהיא לא עצמאית, יש לי על מה להסתמך ואפילו יש לי עדויות.
אופיר פינס-פז: בבקשה, חבר-הכנסת זאב.
נסים זאב: חייבת להיות הפרדה ולא רק בתוך המשטרה.
נסים זאב: לדעתי החלטה לגבי העמדה לדין היא סמכות אך ורק של הפרקליטות ולא של משטרת ישראל.
נסים זאב: כפי שבכללי ההלכה אין עד נעשה דיין לא יעלה על הדעת שהמשטרה תחקור ותמליץ על העמדה לדין, גם אם זה אגף נפרד, הסמכויות צריכות להיות בידי הפרקליטות .
נסים זאב: זו עמדתי החד-משמעית.
אופיר פינס-פז: בבקשה, גב' פסובסקי.
סנ"צ חנה פסובסקי: אני מתייחסת למכתבו של ראש אגף החקירות.
סנ"צ חנה פסובסקי: כפי שהוא פירט זה מהלך ארגוני קשה עבורנו מה גם שהשאיפה היא לאחד את התביעה המשטרתית והפרקליטות.
סנ"צ חנה פסובסקי: זה לא בעלמא וכבר מונה צוות שאני עומדת בראשו ומונה מספר של לשכות תביעה ומטרתו ליישם בפועל את מה שניתן על-מנת להבטיח את עצמאות התביעה המשטרתית.
סנ"צ חנה פסובסקי: נגבש מדיניות אחידה, נוציא הנחיות ונדאג לכך שבמסגרת הארגונית הקיימת התביעה המשטרתית תהיה עצמאית ככל האפשר.
סנ"צ חנה פסובסקי: חבר-הכנסת זאב, העמדה לדין על-ידי התביעה המשטרתית זה דבר שקיים כבר 50 שנה.
נסים זאב: זה נוהג פסול וצריך לתקן את זה.
נסים זאב: דבר פסול שהיה 50 שנה לא צריכים להמשיך בו.
אופיר פינס-פז: את ראש אגף התביעות.
סנ"צ חנה פסובסקי: אני ראש מדור, לא ראש אגף.
אופיר פינס-פז: במה מתבטאת הכפיפות שלך לראש אגף התביעות?
סנ"צ חנה פסובסקי: העבודה שלנו כמדור תביעות יש לה היבטים נוספים אבל התביעה המשטרתית היא חלק מאגף החקירות.
סנ"צ חנה פסובסקי: במשטרה יש הירארכיה של מפקד ופקוד ומבחינה זו קצין אגף החקירות ממונה פיקודית על ראש לשכת התביעות.
סנ"צ חנה פסובסקי: זה אומר שאם הוא צריך חופשות, אמצעים, משאבים או שהוא צריך לדווח, הוא צריך לדווח לקצין אגף החקירות אבל אין מעורבות בתיקים עצמם.
סנ"צ חנה פסובסקי: ברגע שהתיק מועבר לתביעה המשטרתית הוא מצוי בידי התובע, ואם התובע מתלבט הוא לא מתייעץ עם קצין אח"ק אלא עם ראש יחידת התביעות שלו והוא זה שפוסק אחרון, אלא אם הוא מוצא לנכון להתייעץ עם פרקליטות המחוז על גורלו של התיק.
סנ"צ חנה פסובסקי: קצין אח"ק לא מתערב בתיקים, אין לו קשר לתיקים, הוא מקבל יותר דיווחים כלליים ונתונים בשאלות כמו כמה מעצרים היו החודש, כמה מעצרים עד תום ההליכים, אבל אין לו שום התערבות פרטנית בתיקים עצמם.
סנ"צ חנה פסובסקי: אותו הדבר לגבי ראש אגף החקירות.
סנ"צ חנה פסובסקי: המשטרה קובעת מדיניות כללית שכפופה להנחיות פרקליטת המדינה והיועץ המשפטי לממשלה.
סנ"צ חנה פסובסקי: גם כרגע יש שיקול דעת עצמאי אבל על-מנת שלא תיטען טענה שאין עצמאות כזאת, נכתוב בצורה ברורה שהפיקוד מבחינה הירארכית לא יהיה רשאי להתערב.
סנ"צ חנה פסובסקי: כך תובטח עצמאות התביעה המשטרתית עד לשלב שבו תאוחד התביעה המשטרתית עם הפרקליטות.
סנ"צ חנה פסובסקי: כבר שנים אנחנו מעמידים לדין וגונזים תיקים ואני חושבת שאנחנו עושים את זה בדרך ראויה.
אופיר פינס-פז: מי מציג את החוק מטעם משרד המשפטים סעיף סעיף?
אופיר פינס-פז: בבקשה, גב' משיח, תקראי את החוק.
עו"ד לבנת משיח: סעיף 1 .
עו"ד לבנת משיח: (קוראת את הסעיף).