GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עו"ד לבנת משיח: כל הפשעים שאנחנו מעבירים הסגירה של התיקים תהיה רק בידי הפרקליטות?
אופיר פינס-פז: בגלל הפרובלמטיקה של חוסר ענין לציבור.
אופיר פינס-פז: אני גם מציע לקבל את מה שהציעה גב' רינת קיטאי בנושא העררים.
נסים זאב: הייתי רוצה לדעת כמה תיקים סגרו בשנת 2000 מסיבה של חוסר ענין לציבור.
סנ"צ חנה פסובסקי: אני יכולה להגיד לך כמה תיקים נסגרו באופן כללי אבל לא לפי עילה, אין לי חלוקה לפי חוסר ראיות, או חוסר ענין לציבור.
סנ"צ חנה פסובסקי: בשנת 2000 נסגרו בעבירות מסוג עוון על-ידי הפרקליטות, שזה החלק הקטן, 887 תיקים; בעבירות מסוג פשע 4,491 תיקים שנסגרו על-ידי הפרקליטות.
סנ"צ חנה פסובסקי: זה גם חוסר ראיות וחוסר ענין לציבור.
סנ"צ חנה פסובסקי: על-ידי המשטרה נסגרו בעוונות 6,781 תיקים.
סנ"צ חנה פסובסקי: יש תוספת של 2,000 תיקים שנסגרו במשטרה באישור הפרקליטות.
סנ"צ חנה פסובסקי: בסך הכל קרוב ל-7,000 תיקים.
סנ"צ חנה פסובסקי: יש שנתון סטטיסטי של המשטרה שמתפרסם מדי שנה וכל הנתונים האלה מופיעים בו.
אופיר פינס-פז: אלה רק נתונים.
אופיר פינס-פז: אני רוצה שיהיה כתוב: תיק מס' זה וזה: מדינת ישראל נגד מוישה.
סנ"צ חנה פסובסקי: עם שמות?
אופיר פינס-פז: כן, שמות.
אופיר פינס-פז: יש להם חסינות בגלל צינעת הפרט ולא נפרסם כלום אף פעם?
אופיר פינס-פז: צינעת הפרט הפכה להיות הטיוח הכי גדול במדינת ישראל.
סנ"צ חנה פסובסקי: אין לי עמדה שלילית בנושא.
אופיר פינס-פז: אני רוצה לדעת שמות בתיקים שסגרתם, שהציבור ידע.
אופיר פינס-פז: מה עם זכות הציבור לדעת?
אופיר פינס-פז: מדינת ישראל נגד זה וזה, התיק נסגר מחוסר ראיות, התיק נסגר מחוסר אשמה, התיק נסגר מחוסר ענין לציבור, בגלל התיישנות.
קריאה: מי שסוגרים לו תיק מקבל הודעה בכתב הביתה.
אופיר פינס-פז: ומי שמתלונן?
קריאה: גם כן מקבל הודעה במכתב הביתה.
אופיר פינס-פז: אם כל הצדדים הנוגעים בדבר מקבלים הודעות בכתב אז אין לי בעיה עם זה.
סנ"צ חנה פסובסקי: אני רוצה לציין שהנתונים שמסרתי הם לא מדויקים והמספרים לא מוחלטים.
עו"ד שמואל סף: בנתונים האלה ידוע לך כמה המשטרה המליצה לסגור מראש כי לא היה כלום?
סנ"צ חנה פסובסקי: לא.
אופיר פינס-פז: אני מציע שבסעיף 3, סגירת התיקים מחוסר עניין לציבור תישאר בידי הפרקליטות ולא בידי המשטרה.
אופיר פינס-פז: כתוב בסעיף (א) "ראה תובע שהועבר אליו חומר החקירה שהראיות מספיקות לאישום אדם פלוני, יעמידו לדין, זולת אם היה סבור שאין במשפט ענין לציבור".
אופיר פינס-פז: לא הוא יקבע אם יש ענין לציבור.
סנ"צ חנה פסובסקי: גם בעבירות מסוג עוון?
אופיר פינס-פז: רק בפשע.
עו"ד לבנת משיח: נשאיר את ההצעה שלך, גב' פסובסקי, שזה יהיה באישור ראש יחידת תביעות.
אופיר פינס-פז: באישור ראש המדור, או המשנים.
נסים זאב: אני חולק על זה.
נסים זאב: אני כן מציע לתת סמכות למשטרה לסגור תיקים מחוסר ענין לציבור.
אופיר פינס-פז: זה ענין משפטי מורכב ולכן אני מציע שרק הפרקליטות תהיה מוסמכת לסגור תיקים.
אופיר פינס-פז: תחשוב על זה, חבר-הכנסת זאב.
בנימין אלון: באופן כללי מה זה תובע?
אופיר פינס-פז: בחוק הזה תובע זה המשטרה, פרקליט זה פרקליט.
עו"ד רז ולטר: לא, זה כולל גם פרקליט.
עו"ד רז ולטר: בסעיף 61 החלפנו "פרקליט מפרקליטות המדינה" במלה "תובע", כדי שיכלול גם פרקליט מפרקליטות המדינה וגם תובע משטרתי.
עו"ד שמואל סף: תובע מוסמך זה רק המשטרה.
בנימין אלון: כאן זה גם תובע וגם פרקליט, זה לא מעביר סמכויות.
אופיר פינס-פז: פה זה תובע משטרתי.
עו"ד שמואל סף: לא.
עו"ד שמואל סף: סעיף 62(א) מדבר על בעלי תפקיד.
עו"ד שמואל סף: ההמשך אומר: אם זה פרקליט – זה סעיף קטן (1) ואם זה תובע משטרתי זה סעיף קטן (2).
עו"ד שמואל סף: "התובע" זה כולם, גם משטרה וגם פרקליטות.
אופיר פינס-פז: לגבי התוספת הראשונה א', שמואל סף הציע שלא יהיו בה (1) ו-(5), אלא רק (17).
אופיר פינס-פז: על-פי השיקול הערכי שלי יש עבירות יותר חמורות מ-(1) ו-(5).
אופיר פינס-פז: למה חבלת גוף חמורה זה לא נראה לכם דבר חמור?
עו"ד משה שילה: זה שקיבל את המכות יש לו זכות להגיש תלונה ויש לו זכות להגיש ערר.
עו"ד משה שילה: כשמדובר במישהו שמחזיק סכין ושוטר תופס אותו ברחוב, מישהו יכול לסגור את התיק במחשכים וזה לא יעניין את אף אחד.
עו"ד משה שילה: החזקה וסחר בסם – זה מכיוון שמדובר בעבירות חמורות.
אופיר פינס-פז: לגבי הערר אני מציע שנלך לפי ההצעה של גב' קיטאי.
אופיר פינס-פז: אני רוצה גם הודעות למתלונן.
סנ"צ חנה פסובסקי: קיים טופס והוא נשלח לכל מתלונן כל אימת שהתיק נסגר.
עו"ד משה שילה: אני קורא "על החלטה שלא לחקור או שלא להעמיד לדין תימסר למתלונן הודעה בכתב בציון טעם ההחלטה".
עו"ד משה שילה: זה כתוב בחוק.
אופיר פינס-פז: אני לא מציע לגעת בסעיף של הערר, ואת סעיף 9 אני מציע למחוק.
שלמה שהם: בעקבות ההערה של רינת קיטאי אני מציע לכתוב שעל עילת סגירת תיק ניתן יהיה לערער בפני פרקליט המדינה או היועץ המשפטי לממשלה.
אופיר פינס-פז: אני לא מפיל על היועץ המשפטי לממשלה את הענין של הערר.
נסים זאב: בשיטה הבאה לא תהיה סמכות לשר המשפטים?
אופיר פינס-פז: כי אני לא רוצה שישנו את התוספת.
אופיר פינס-פז: אתה צריך לתמוך בזה.
אופיר פינס-פז: למה הם רוצים את זה?
אופיר פינס-פז: כי אחרי הרפורמה הם יבואו עם סעיפים נוספים ואני לא רוצה את זה.
אופיר פינס-פז: אני בעד לא להשאיר את הסעיף הזה כי כל הקונספט צריך להיות העברה של התביעה המשטרתית אל הפרקליטות והפרדה בין תביעה לחקירה.
אופיר פינס-פז: זה גם מה שכתב מבקר המדינה, זה גם מה שמוסכם על משרד המשפטים, על המשטרה ועל הכנסת.
אופיר פינס-פז: החוק הזה אומר את ההיפך, הוא אומר: להעביר סמכויות מהפרקליטות למשטרה.
אופיר פינס-פז: כי זו פרוצדורה מסובכת ובינתיים דברים קורים בשטח.
אופיר פינס-פז: לכן הצעתי: א.
אופיר פינס-פז: לעשות זאת כהוראת שעה לשלוש שנים.
אופיר פינס-פז: לצמצם בסמכויות המועברות, במיוחד לנוכח המכתב של ניצב מזרחי שהתנגד להצעת הוועדה.
אופיר פינס-פז: אנחנו הצענו למשטרה להפריד כבר עכשיו בין אגף החקירות לבין אגף התביעות וששניהם יהיו כפופים למפכ"ל.
אופיר פינס-פז: היה דיון אצל המפכ"ל והמשטרה מתנגדת לזה.
אופיר פינס-פז: על רקע זה יש קושי יותר גדול להעביר סמכויות מרחיקות לכת, בוודאי בנושאים פרובלמטיים.
בנימין אלון: מבחינת איכות ותקנים של אנשים ערוכים לזה?
אופיר פינס-פז: שאלתי את המשטרה והיא אומרת שהשינוי על דעתה.
נסים זאב: מה הפרוצדורה של העברת תיק מאגף לאגף?
נסים זאב: זה לוקח יום, שבוע, חודש?
סנ"צ חנה פסובסקי: התיק מתחיל בחקירה, ברגע שהחקירה מסתיימת אם זו עבירה מסוג עוון זה מועבר לתביעה המשטרתית להעמדה לדין אם יש המלצה להגיש כתב אישום.
סנ"צ חנה פסובסקי: אם זו עבירה מסוג פשע זה מועבר או לתביעה או לפרקליטות.
בנימין אלון: מבחינת הנגישות לחומרים אצלכם.
בנימין אלון: אחרי שהתיק מסודר, היכולת של הצד השני לקבל את כל הפרטים זהה?
עו"ד משה שילה: על-פי חוק, מרגע הגשת כתב אישום כל החומר עובר לידי הסניגור, בכפוף לתעודות חיסיון ודברים מסוג זה.
בנימין אלון: אני יכול לגשת ולצלם את הכול?
עו"ד משה שילה: הכול בדיוק אותו הדבר.
עו"ד שמואל סף: לא נכון.
בנימין אלון: יש חובה ליידע את הצד השני בכל החומר המצוי ושבעקבותיו הוצא כתב האישום, בכל חומר החקירה.
בנימין אלון: זכאי הסניגור לראות את כל החומר.
בנימין אלון: אני יודע שבפרקליטות הם מקפידים על זה מאוד, יש פרוצדורה, באים עורכי דין ומצלמים חומר.
בנימין אלון: אומרים לי עורכי דין שבמשטרה זה לא בדיוק אותו הדבר.
עו"ד שמואל סף: יש פקידה שמחליטה מה לא לתת לך, כך זה עובד.
עו"ד שמואל סף: אני מציע לכם לבוא לתל-אביב ולחיפה ולראות איך זה עובד.
אופיר פינס-פז: אני הצעתי כמה הצעות שלפיהן אנחנו מוכנים ללכת אתכם מרחק מסוים, לא את כל הדרך.
אופיר פינס-פז: מצד אחר אנחנו רוצים לתת לענין הזה מעמד זמני כדי להבליט את הרצון שלנו שבסוף יהיה תהליך הפוך.
אופיר פינס-פז: את הנושא של סגירת תיק מחוסר ענין לציבור, שהוא ענין משפטי סבוך, אני חושב שלא צריך להעביר, זו לא שאלה של הוגנות, נראה לי סביר שהם יוכלו לסגור תיקים בעוונות ובמקרים של חוסר ראיות, חוסר אשמה, בדברים שהם יותר ברורים ומוצקים.
בנימין אלון: אתה רוצה שתהיה עין נוספת.
אופיר פינס-פז: אם המשטרה ממליצה לסגור בגלל חוסר ענין לציבור אני רוצה הודעה.
בנימין אלון: אני פוחד שהם לא יקראו לזה חוסר ענין לציבור אלא בשם אחר.
עו"ד משה שילה: אם אדם מקבל הודעה שבתלונה שלו נסגר התיק מחוסר ענין לציבור, או מחוסר ראיות, או מכל סיבה אחרת, יש לך עין נוספת.
עו"ד משה שילה: יש לו זכות להגיש ערר.
שלמה שהם: בתיקים של סחר בסמים?
סנ"צ חנה פסובסקי: בסחר בסמים לא סוגרים תיקים.
נסים זאב: אני מציע לתת למשטרה סמכות לסגור את התיק מחוסר ענין לציבור אלא אם כן המתלונן רואה שהוא נפגע ויש לו זכות לערער.
נסים זאב: אז הפרקליטות תיכנס לתמונה.
עו"ד משה שילה: זה המצב הקיים.
עו"ד משה שילה: ברגע שמוגש ערר זה עובר תמיד לפרקליטות.
עו"ד משה שילה: 11% מהעררים מתקבלים.
אופיר פינס-פז: חבר-הכנסת זאב, אם אתה מציע את ההצעה הזאת, זה אומר שאתה מאשר את החוק כמו שהוא.
אופיר פינס-פז: אני חושב שצריך להגביל את הסמכויות שמועברות מכל הסיבות שמניתי.
אופיר פינס-פז: חשבתי שאם אני מוציא את דברי הביקורת שלי ושלך, דבר כזה לא עובר.
אופיר פינס-פז: אם אתה רוצה שמשהו אחר לא יעבור תאמר לי.
בנימין אלון: מה המנדט של הפרקליט לבדוק את שיקול הדעת אם יש ענין לציבור או לא?
עו"ד שמואל סף: בחוסר ענין לציבור יש ראיות בתיק, יש אינטרס אחר.
עו"ד שמואל סף: המשטרה אומרת: פה אסור להעמיד לדין כי לא כדאי, או כי יש אינטרס יותר חשוב.
אופיר פינס-פז: אני רוצה שהפרקליטות תראה את זה, כי זו סיבה לא מובהקת.
בנימין אלון: היא לא צריכה לראות את מכלול הראיות.
עו"ד משה שילה: גם כשתיק נסגר מחוסר ענין לציבור והוא מגיע לפרקליטות אנחנו לא שוקלים רק את שיקולי הענין לציבור, אנחנו מתחילים לבדוק את הראיות.
עו"ד משה שילה: אנחנו עלולים להגיע למצב שבו זה יבוא על חשבון דברים אחרים.
אופיר פינס-פז: אני לא יכול לשמוע את הטיעון הזה כי כל דבר בא על חשבון דברים אחרים.
אופיר פינס-פז: אתם לא רוצים לעבוד כך?
עו"ד דפנה ביינוול: הקטע של העררים בעיכובי ההליכים הוא כי אנחנו כן רוצים לעבוד.
עו"ד רז ולטר: יש מגוון של עילות לסגירה ומסתתרים בזה הרבה דברים.
עו"ד רז ולטר: לפני שמשאירים הכול אצל פרקליט המחוז חשוב לעשות מדרג אבל אין אפשרות לעשות את המדרג הזה בחוק.
עו"ד רז ולטר: התוצאה של ההצעה תהיה שעל פרקליט המחוז יפול עומס גדול בתיקים קטנים וישנים והוא יתעסק בהם במקום לקדם תיקים חשובים.
אופיר פינס-פז: אני לא בטוח שזה פרקליט המחוז, הוא יכול להסמיך מישהו.
עו"ד רז ולטר: זה יבוא על חשבון טיפול של פרקליט בתיק של אונס.
אופיר פינס-פז: מה אפשר לעשות?
אופיר פינס-פז: אנחנו יכולים להחליט עכשיו שאנחנו לא מקבלים את כל זה והכול חוזר אליכם.
עו"ד משה שילה: יש בחוק מנגנון בקרה שהכנסת חוקקה אותו והוא מנגנון הערר.
עו"ד משה שילה: כפי שאמרתי אנחנו מקבלים 11% מהעררים כל שנה באופן רצוף בארבע השנים האחרונות.
אופיר פינס-פז: גם את המנגנון של הערר אנחנו משנים באופן דרמטי.
עו"ד משה שילה: אתה לא משנה אותו באופן דרמטי, אתה מעביר את הסמכויות לאנשים נוספים כדי שלא הכול יהיה בידיים של היועץ המשפטי לממשלה ופרקליט המדינה.
עו"ד משה שילה: הבקרה קיימת.
עו"ד משה שילה: כששוטר יחליט לסגור תיק, מנגנון הבקרה יהיה אצל פרקליט המחוז.
אופיר פינס-פז: אז אתה אומר: אני מחכה לערעור.
אופיר פינס-פז: פה אני אולי חוסך את הערעור.
עו"ד משה שילה: ערר זו לא פרוצדורה כל כך גדולה.
עו"ד משה שילה: אדם מקבל הודעה הביתה, הוא כותב מכתב אפילו על פתק וזה ערר, ומייד נפתח מנגנון של ערר.
עו"ד משה שילה: הוא לא צריך לשכור בשביל זה עורך דין.
אופיר פינס-פז: השאלה היא האם אנחנו רוצים ללכת למנגנון שהצעתי, או לא.
אופיר פינס-פז: אם אנחנו לא רוצים – נעצור; אם אנחנו רוצים – נמשיך הלאה.
בנימין אלון: בשביל להבין.
בנימין אלון: לפי מה שהם מציעים בעבירות מסוימות, לא החמורות, תהיה סמכות לתובע המשטרה להחליט שאין ענין לציבור ואז יש זכות של ערר אל הפרקליטות כשהזכות היא רק למי שהתלונן.
עו"ד דפנה ביינוול: בוודאי, זכות הערר היא רק למתלונן.
בנימין אלון: יושב-ראש הוועדה מציע שסגירת תיק מחוסר ענין לציבור תהיה ישירות של הפרקליטות ועל זה אין ערר.
עו"ד דפנה ביינוול: יש, ליועץ המשפטי לממשלה.
בנימין אלון: וזה יישאר?
עו"ד דפנה ביינוול: זה נשאר.
אופיר פינס-פז: הם מבקשים העברה של סמכויות שבעיני היא גורפת אבל בדבר אחד אני חושב שצריך להתעקש ולהשאיר זאת ברמה יותר גבוהה.
בנימין אלון: גב' פסובסקי, כשהבאת נתונים הבחנת בין סוגים של סגירת תיקים?
סנ"צ חנה פסובסקי: אין לי נתונים כרגע, לא אספנו אותם לצורך הדיון.
עו"ד משה לדור: אני יכול לתת סטטיסטיקה מן השרוול, שלא תהיה רחוקה מהמציאות, איך מתפלגות עילות הסגירה.
עו"ד משה לדור: בערך 55%-60% מהתיקים שנסגרים זה מחוסר ראיות מספיקות, כ-20%-25% זה מחוסר ענין לציבור לפי כל העילות שמניתי קודם, אחוז קטן מאוד מהתיקים נסגרים מחוסר אשמה.
בנימין אלון: חבר-הכנסת פינס, אני חושב שאפשר לקבל את ההצעה שלך.
אופיר פינס-פז: אני מציע שזו תהיה הוראת שעה לשלוש שנים.
נסים זאב: אתה רוצה שהם יתארגנו?
עו"ד דפנה ביינוול: זה יקח לנו שבע שנים.
אופיר פינס-פז: אני מציע למחוק את סעיף (ג)(2)(א).
בנימין אלון: במקרים שאתה מוציא אותם, נניח 20%, יש לי דרישה שהם לא יתנו המלצה.
בנימין אלון: אני מבקש שהם יביאו את התיק עם הראיות ולא יפרסמו את ההמלצה.
אופיר פינס-פז: אבל אז אין להם עילה להעלות את זה לפרקליטות.
בנימין אלון: הם מעבירים לפרקליטות כי הם גילו שיש מספיק ראיות.
בנימין אלון: השיקול שלא להגיש אישום הוא רק אם יש או אין ענין לציבור.
בנימין אלון: זה תפקידה של הפרקליטות.
בנימין אלון: אין שום ענין לציבור לדעת אם המשטרה חושבת שיש או אין ענין לציבור.
קריאות: אתה מדבר על פרסום המלצות.
בנימין אלון: מגיע תיק אל הפרקליטות ופירושו של דבר שהמשטרה אומרת שיש ראיות, אחרת היא היתה סוגרת את התיק.
עו"ד שמואל סף: היא לא יכולה.
עו"ד דפנה ביינוול: חבר-הכנסת אלון אומר שבתיקים של חוסר ענין לציבור, שתיק שיכול היה להיסגר במשטרה לא יכול להיסגר שם לפי החוק שלך ולכן היא מעבירה אותו לפרקליטות לסגור אותו.
בנימין אלון: כן, ורק הפרקליטות תהיה מוסמכת להמליץ בענין.
בנימין אלון: כלומר, אין צורך בהמלצה של המשטרה בנושא הזה.
עו"ד דפנה ביינוול: אבל היא צריכה לכתוב למה היא מעבירה את זה לפרקליטות.
בנימין אלון: מה שאופיר פינס רוצה, ואני אתו, שהמשטרה לא תחליט אם יש או אין ענין לציבור.
סנ"צ חנה פסובסקי: היא לא מחליטה.
עו"ד שמואל סף: אבל זה אינטרס שלה לשמור על עד מדינה.
עו"ד משה שילה: עד מדינה הוא לעולם באישור פרקליט מחוז.
שלמה שהם: חבר-הכנסת אלון, אני יודע ממה אתה חושש.
שלמה שהם: אלה מקרים מיוחדים שבהם כתוצאה מדברים אחרים עלה שאולי יש חוסר ענין לציבור.
שלמה שהם: השאלה שאנחנו דנים בה עכשיו היא: האם ראש יחידת תביעות יכול לסגור את התיק, או שהוא מעביר את זה לפרקליטות לסגירה.
שלמה שהם: אם הוא מעביר את זה לפרקליטות לסגירה בוודאי ששיקול הדעת הוא של הפרקליטות אבל הוא כותב לו: 1.
שלמה שהם: יש אשמה.
שלמה שהם: יש ראיות.
שלמה שהם: יש ג', ד'.
אופיר פינס-פז: אם אתה לא חושב שאתה צריך לסגור את התיק, למה אתה מגיש את התיק?
אופיר פינס-פז: אתה צריך להסביר למה לפי דעתך אין ענין לציבור ואז הפרקליטות תחליט אם לסגור או לא.
אופיר פינס-פז: אתה לא יכול להביא תיק ריק, אתה חייב לנמק את זה.
אופיר פינס-פז: אתה רוצה שכאשר משטרה חוקרת תיק ומעלה אותו לפרקליטות היא לא תעביר אותו עם המלצה.
בנימין אלון: אני מכניס לחוק את מה שאני רוצה?
אופיר פינס-פז: יש הצעת חוק כזאת בוועדה ואני אביא אותה.
אופיר פינס-פז: זה לא קשור לחוק שאנחנו עוסקים בו.
אופיר פינס-פז: אנחנו מוחקים את סעיף 9.
אופיר פינס-פז: את סעיפים (1) ו-(5) בתוספת אנחנו משאירים.
אופיר פינס-פז: מי בעד הצעת החוק עם כל התיקונים שהודעתי עליהם לפורום הזה?
אופיר פינס-פז: הצבעה בעד – 2; נגד – אין; נמנעים – 1 החוק אושר
אופיר פינס-פז: הצעת חוק סדר הדין הפלילי (תיקון מס' 32)(העמדה לדין וסגירת תיקים), התשס"א-2001, אושרה עם התיקונים שצויינו והיא עוברת לקריאה שניה ושלישית במליאה ואם נצליח אני מקווה שלפני הפגרה.
אופיר פינס-פז: על סדר יומנו: תקנות איסור הלבנת הון (חובת דיווח על כספים בעת הכניסה לישראל והיציאה ממנה) - אישור התקנות.
טלי אלדר: מטרת התקנות האלה לקבוע את דרכי הדיווח בעת הכניסה לישראל, כאשר אדם נכנס עם כספים מעבר לסכום שקבוע בתקנות, סכום שנקבע כרגע למעל 80,000 שקלים.
טלי אלדר: בחוק ניתנה סמכות לשר האוצר לקבוע את דרכי הדיווח, כשהרעיון בעת חקיקת החוק היה, שהדיווח יהיה למכס, שנמצא בכניסה וביציאה מישראל, והוא יקבל את כל טופסי הדיווח.
אופיר פינס-פז: הוא צריך למלא במטוס?
טלי אלדר: לא כל אחד ימלא את הטופס הזה.
טלי אלדר: המטרה היתה לקבוע מנגנון שדומה למסלול אדום-ירוק.
אופיר פינס-פז: בחוק הזה יכולים גם שר האוצר וגם שר המשפטים להתקין תקנות.
אופיר פינס-פז: מי עוד יכול להתקין תקנות בחוק הזה?
דורית ואג: השר לביטחון פנים.
ליאור חורב: גם שר התקשורת.
טלי אלדר: כל אחד מתקין בתחום שונה.
טלי אלדר: מאחר שפה מדובר בתקנות שקשורות למכס ולטיפול של המכס בכניסה והיציאה, את התקנות האלה מתקין שר האוצר, בהסכמת השר לביטחון פנים.
טלי אלדר: הרעיון העיקרי היה, שאנחנו מדברים על מנגנון דיווח דומה למסלול אדום-ירוק.
טלי אלדר: זאת אומרת, מי שיש לו מה לדווח, ימלא את הטופס וידווח.
טלי אלדר: מאחר ואנחנו מעריכים שמספר האנשים שיביאו כסף מזומן, המחאות וכן הלאה, מעל 80,000 שקלים, הוא לא גדול, מספר האנשים שידווחו בסופו של דבר לא גדול, כך שלא כל אחד יצטרך למלא את הטופס.
אופיר פינס-פז: מי צריך את הסעיף הזה בחוק?
אופיר פינס-פז: מישהו היום, בעולם המודרני, בא עם 80,000 שקלים?
טלי אלדר: מסתבר שיש.
ליאור חורב: העניין הזה בא מארצות-הברית.
אופיר פינס-פז: אגב, כבר הסתובבתי בכמה מדינות בעולם, וזו לא המדינה היחידה שביקשה ממני לדווח על המזומנים שלי.
ליאור חורב: הרעיון נולד בארצות-הברית, אבל הוא קיים במקומות אחרים, לא רק בארצות-הברית.
ליאור חורב: אם ניקח את הדוגמה הישראלית, היא הדוגמה הטובה ביותר.
ליאור חורב: מי שזוכר את שני הפולנים שעשו את הסיפור של פז, בקשיץ ובשוויץ, הם באו עם מזוודות עם מיליוני דולרים במזומנים.
אופיר פינס-פז: כך הם עברו במכס?
ליאור חורב: הם באו במטוס עם מזוודות ובאו לבנק דיסקונט.
ליאור חורב: זה לא דבר שאני מגלה, זה סוד ידוע.
ליאור חורב: הרעיון היה, קודם כול, שאנשים לא יחזרו על האירוע הזה, וזאת היתה הסיבה שגם בארץ הוא התקבל בהבנה.
ליאור חורב: אז באה השאלה השנייה: האם נטריד כל אחד?
ליאור חורב: כי המחשבה הראשונית היתה על סכומים הרבה יותר נמוכים.
ליאור חורב: בסופו של עניין נקבע סכום, שכפי שאתה רואה הוא מאוד גבוה.
ליאור חורב: כלומר, הרעיון היה שאנשים לא יוטרדו, אלא אם כן הם בסיטואציה של העברת סכום גדול של מזומנים.
ליאור חורב: אז בא הרעיון האחרון, שמוריד עוד יותר את מספר האנשים, והוא הרעיון של מסלול ירוק-אדום.
ליאור חורב: זאת אומרת, שהתוצאה יותר מאוזנת לטובת האזרח.
אופיר פינס-פז: אין לי ויכוח.
אופיר פינס-פז: אני רק שואל אם היא אפקטיבית, לא אם היא מאוזנת.
ליאור חורב: בעולם חושבים שאנחנו הלכנו קצת יותר מדי לטובת הרעיון של אי-הטרדת האזרח.
ליאור חורב: אבל זה הרעיון שהכנסת העבירה, ועל-פיו אנחנו נוהגים.
אופיר פינס-פז: מה שאנחנו צריכים לאשר זו הפרוצדורה, לא העיקרון.
טלי אלדר: נכון, ואנחנו מדברים על כניסה של אנשים במסלול דיווח שדומה למסלול אדום-ירוק, במקום שיש מסלול.
טלי אלדר: אדם נכנס לארץ.
טלי אלדר: יש שתי אפשרויות.
טלי אלדר: יש מקום שיש בו מסלול דיווח של אדום-ירוק, יש לו מה לדווח, הוא נכנס למסלול האדום, הוא מדווח כמו שהוא מדווח על טובין, כמו שהוא מדווח על מצלמת וידיאו שהוא קנה בחוץ-לארץ הוא מדווח על כסף שהביא אותו.
טלי אלדר: הוא ניגש לפקיד המכס, מקבל את הטופס, ממלא את הטופס, בטופס הוא מדווח כמה כסף יש לו, איזה שטרות.
אופיר פינס-פז: איך הוא יודע שהוא צריך לדווח על זה?
טלי אלדר: בעיקרון, גם בתקנות קבענו, שמנהל המכס יצטרך לפרסם את זה שצריך לדווח, ואנחנו מתכוונים גם לשים שלטים שאומרים שצריך לדווח, ולקיים מנגנון של פרסום, כדי שאנשים ידעו.
טלי אלדר: כמו שהם יודעים על המצלמה שהם צריכים לדווח, הם ידעו שהם צריכים לדווח על הכספים בכניסה לישראל, עם תקופה אפילו של הסתגלות לחוק.
אופיר פינס-פז: האם יחלקו את זה במטוסים?
טלי אלדר: עוד אין החלטה מה יהיה בדיוק מנגנון הדיווח.
אריה יוסקוביץ: בכל העולם מחלקים.
טלי אלדר: בכל העולם כולם מדווחים.
טלי אלדר: מחלקים לך במטוס את טופס הדיווח.
טלי אלדר: פה אנחנו לא רוצים שכולם ידווחו, אנחנו רוצים שידווחו אלה שחייבים, ואנחנו רוצים ליצור מנגנון שיידע אותם.
טלי אלדר: איך בדיוק?
טלי אלדר: הקימו אצלנו ועדה שמטרתה למצוא את הדרכים הטובות כדי להביא לידיעת אנשים את חובתם לדווח.
אריה יוסקוביץ: אם אתם עושים חריג, אתם צריכים להביא את זה לידיעת כולם, ובעולם זה חלק מהתקנות איך מביאים לידיעת כולם.
יעל אביר: זה כתוב, שיפורסם בתחנות גבול - - -
אריה יוסקוביץ: מחלקים פיזית.
טלי אלדר: יכול להיות שנחלק, הכול זה שאלה של עלויות.
טלי אלדר: אנחנו באים בדברים עם חברות התעופה כדי לראות איך לעשות את זה.
אופיר פינס-פז: חשבתם על זה שזה ייתן רעיון לאנשים להביא עד 79,000 שקלים.
טלי אלדר: כן, זה גם עלה בדיון בפעם הקודמת.
אופיר פינס-פז: נגיד שאדם לא דיווח, מה קורה אתו?
טלי אלדר: קודם כול, זו עבירה על-פי החוק, ויש בחוק מנגנון שמאפשר להטיל עליו קנס, עיצום כספי, על-ידי ועדה שאמורה לקום ולקבוע את גובה העיצום הכספי.
טלי אלדר: בשנה הראשונה כנראה לא נטיל סנקציות, עד שהחוק ייכנס לתוקף, אבל אחרי כן אפשר יהיה להטיל עליו עיצום כספי, כשאת העיצום הכספי, את הקנס שיוטל, אפשר יהיה לגבות מתוך הכסף הזה.
אופיר פינס-פז: אתם מציעים שנאשר פרוצדורה כזאת, אנשים יתחילו לדווח, ומי שלא ידווח ידע, שלא יקרה אתו כלום.
טלי אלדר: יש חוק, ובחוק יש מנגנון שהקביעה של גובה הסכום ייקבע על-ידי ועדה.
אופיר פינס-פז: למה אתם לא קובעים?
טלי אלדר: אנחנו לא קובעים עכשיו את גובה הסכום, כי במסגרת התקנת החוק היתה מחשבה שלא על כל אחד צריך לקבוע את אותו גובה של עיצום כספי.
טלי אלדר: זה יהיה בהתאם לכך אם זו פעם ראשונה או שנייה, וגובה סכום שנתפס, ותהיה ועדה שתקבע את זה.
טלי אלדר: החוק הקים את הוועדה הזאת, את המנגנון הזה.
אופיר פינס-פז: נגיד שאישרנו את זה, נגיד שזה מופעל ממחר- - -
טלי דולן: הוא עוד לא מופעל.
טלי דולן: הוא יופעל בינואר.
טלי אלדר: יש פה סעיף תחולה של כניסה לתוקף לעתיד.
אופיר פינס-פז: נגיד.
אופיר פינס-פז: אם אנחנו מאשרים את התקנות זה כדי שהן יהיו מופעלות.
אופיר פינס-פז: אם אנחנו צריכים להפעיל את החוק בינואר, חבל שזירזתם אותי, הייתי דן בזה בדצמבר.
אופיר פינס-פז: יש לי דברים אחרים לעשות, יותר דחופים.
אופיר פינס-פז: נגיד שאתם מפעילים את החוק מתי שאתם מפעילים, אז אם אתם מפעילים את זה בלי סנקציה, זה נראה לי לא הגיוני.
טלי אלדר: הסנקציה קיימת בחוק כבר היום.
אופיר פינס-פז: אני מדבר על סנקציה אופרטיבית.
טלי אלדר: סנקציה אופרטיבית קיימת בחוק כבר היום.
אופיר פינס-פז: את לא יכולה לומר לי מהי.
אופיר פינס-פז: נגיד שהעברתי 100,00 שקלים, את לא יכולה להגיד לי כלום.
טלי אלדר: אפשר להגיש כתב אישום.
יעל אביר: אפשר כתב אישום, או קנס 150,00 שקלים, או פי עשרה ממה שהתכוונת להעלים, או חצי שנה - - -
אריה יוסקוביץ: פי עשרה, אין לכם שיקול דעת.
טלי אלדר: יש גובה מקסימלי של קנס.
אריה יוסקוביץ: זה הסעיף היחיד בחוק שלא קבע גובה מקסימלי, ואני מראה לך את סעיף 10.
טלי אלדר: יש גובה מקסימלי של קנס, ויש ועדה שתקבע את גובה הקנס, גובה העיצום שיוטל על מי שלא ידווח.
אורנה ואגו: יש גם סעיף שאומר שאפשר לקבוע סכומים אחרים.
דוד טל: גברתי, קודם כול, אני מצדד במה שנאמר פה: אני רוצה שכל אזרח ידע שהוא חייב לדווח.
דוד טל: אזרח שלא ידע, לא תישמע מצדכם טענה שאי-ידיעת החוק אינה פותרת.
טלי אלד: אני מפנה לסעיף 7 בתקנות, שזה מה שאמרתי שמופיע פה, ש"מנהל אגף המכס והמע"מ - - - יפרסם בתחנות גבול הודעה בדבר החובה לדווח לפי תקנות אלה".
דוד טל: גברתי, הוא פרסם בעברית, ואני, למשל, קורא אמהרית.
דוד טל: הגעתי ולא הבנתי.
דוד טל: אם אני מגיע עם ששת ילדי, ביניהם ילד בן 13, הגדול בן 21.
דוד טל: האם אני אוכל על כל אחד מהילדים הללו, בין אם הוא בגיר או קטין, להביא 79,000 שקלים, כדי שאז אני לא אעבור במסלול האדום?
טלי אלדר: אנחנו חוזרים לדיון בחוק.
טלי אלדר: אבל לפי הנוסח של החוק היום, כל אדם רשאי להביא לארץ עד 80,000 שקלים.
טלי אלדר: גם במסלול שאין בו אדום-ירוק, יש מקומות כאלה שאין בהם מסלול אדום-ירוק, למשל, במעברי הגבול הקטנים אין בהם מסלול אדום-ירוק, הרעיון הוא שמי שמביא מעל 80,000 שקל יצטרך לדווח באותה שיטה, עם אותו טופס, רק לפקיד המכס שנמצא במקום ולא במסלול אדום ירוק.
טלי אלדר: התקנות האלה קובעות בנוסף את מנגנון הדיווח בכל מה שקשור לכספים שמגיעים במשלוח, לאו דווקא עם האדם.
טלי אלדר: הכספים יכולים להגיע במשלוח עם טובין אחרים.
טלי אלדר: למשל, במכולה יש גם כסף.
טלי אלדר: היום לא צריך לדווח בכלל על הכסף, מדווחים על הטובין שבמכולה ולא צריך לדווח על הכסף, והוא יכול להגיע גם בדואר רגיל.
אופיר פינס-פז: נצא מנקודת הנחה שדיווחתי.
אופיר פינס-פז: מה אמור להיות מעבר לדיווח?
אופיר פינס-פז: מישהו חוקר אותי.
טלי אלדר: טופס הדיווח מוגש לפקיד המכס.
טלי אלדר: לא חוקרים אותך, ואין גם סמכות לעשות את זה.
אופיר פינס-פז: לא חוקרים אותי, גם אם הבאתי 10 מיליון שקלים.
טלי אלדר: נכון, הדיווח על הכסף עובר לרשות.
טלי אלדר: אנחנו מקבלים את הדיווח על הכסף כשומרי הגבול.
אופיר פינס-פז: מה הרשות עושה עם זה?
שלמה שהם: מה זאת אומרת "כשומרי הגבול"?
טלי אלדר: אנחנו נמצאים בגבול.
שלמה שהם: היתה בעיה גדולה מאוד של סמכות.
דוד טל: אם אדם הביא 300,000 שקלים, והוא מדווח שהוא הביא 80,000 שקלים, האם עדיין נותרת בידכם אפשרות להפשיט אותו ולבדוק אותו?
טלי אלדר: נתנו לנו סמכויות לבדוק.
אופיר פינס-פז: יש להם סמכויות ספירה.
טלי אלדר: גם ספירה וגם בדיקה, שלא מרמים אותנו בדיווח, אבל אין לנו סמכויות להתחיל לחקור מאיפה הכסף, לחקור את הלבנת ההון, למעט בקטע מאוד מצומצם.
אריה יוסקוביץ: יש לכם סמכויות של שוטר בכוח תפיסה, יש לכם שם סעיף מפורש.
אריה יוסקוביץ: יש לכם גם סמכות לחלט מיד.
טלי אלדר: אין לנו סמכות לחלט.
אופיר פינס-פז: ביקשנו מליאור חורב להתייחס לשאלה.
ליאור חורב: המידע הזה ייכנס למאגר המידע של הרשות, והוא ישמש בסיס לבדיקת התנועות של הכספים.
ליאור חורב: למשל, אדם שבא לארץ עם כמות גדולה של כסף, מטבע הדברים במצב הרגיל, הוא יכניס אותם לאיזה בנק.
ליאור חורב: אם הוא לא מכניס אותם לאיזה בנק, נשאלת השאלה למה.
ליאור חורב: אם הוא מכניס לבנק, ואני רואה שזה נכנס לבנק - - -
אופיר פינס-פז: לאיזה בנק אתה רואה שזה נכנס?
ליאור חורב: לא חשוב, לא אכפת לי איזה בנק.
אופיר פינס-פז: איך אתה יודע שזה נכנס לבנק?
אורנה ואגו: יש חובת דיווח של הבנק על הפקדת מזומנים מעל 50,000 שקלים.
דוד טל: אני מפזר את הכסף בבנקים שונים.
ליאור חורב: רבותי, נאמר כאן שהחוק שהכנסת הקודמת העבירה הוא איננו אפקטיבי במידה מספקת למטרות המלחמה בהלבנת הון.
אופיר פינס-פז: אני רוצה להדגיש את הכותרת של ההודעה לעיתונות של הישיבה שלנו - עורך-הדין ליאור חורב: החוק שהעבירה הכנסת לא אפקטיבי למלחמה בהלבנת ההון.
ליאור חורב: המשמעות של מה שנאמר כאן היא, שהחוק איננו אפקטיבי למטרות מלחמה בהון.
אופיר פינס-פז: אתה מסכים עם זה?
ליאור חורב: אני לא אומר מה דעתי בעניין הזה, ויש לי המון מה לומר בעניין הזה, ואפשר לנחש מה יש לי לומר.
ליאור חורב: האי-אפקטיביות הלכאורית הנשמעת מתוך מה שאומרים כאן, אם מישהו חושב שהיא רק בנקודה הזאת, יכול להיות שאני אפתיע אותו בעוד הרבה מאוד נקודות נוספות, אבל אני אעשה את זה בהזדמנות חגיגית אחרת, אם אני אתבקש לעשות זאת.
ליאור חורב: אני אענה למצב שתיארתם.
ליאור חורב: אם אדם נכנס עם X כסף, וזה עולה מהטופס, ולאחר מכן אני לא רואה אותו בשום בנק, בפרק זמן נתון, מפני שהבנקים מדווחים לי באופן שוטף, אני מתחיל לשאול את עצמי מה האיש הזה עשה עם הכסף.
ליאור חורב: לא אני אבדוק את זה, יש משטרה בישראל.
שלמה שהם: תבדוק עם המשטרה כמה כוח-אדם יש לה לבדוק את זה.
ליאור חורב: זו נקודה נוספת למה שאמרתי קודם.
אופיר פינס-פז: איגוד הבנקים.
אריה יוסקוביץ: שאלת אם יש סמכויות.
אריה יוסקוביץ: נוצר כאן מצב כאילו המכס הוא שליח גרידא.