GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שאול יהלום: בגלל העניין של ההדבקה?
רחל אביד: לא רק זה.
רחל אביד: יש שני דברים.
רחל אביד: ראשית – הפרוצדורה היא שונה.
רחל אביד: זה פיקוח אחר.
רחל אביד: שנית – הבסיס המהותי הוא לא זהה.
רחל אביד: העבירות המנהליות היו כאשר היה עניין עם מס הכנסה, וכן הלאה.
יפעת רווה: משרד המשפטים הבין את הבעיה בשימוש בעבירות מנהליות, ואת הבקשה של עירית תל אביב, אבל למרות שבית המשפט לא פסל את השימוש בחוק שמירת הניקיון זה נראה לנו לא נכון להשתמש בחוק הזה בעניין חניה על המדרכה במיוחד כאשר העניין מוסדר בצו אחר, בצו התעבורה.
יפעת רווה: יחד עם זה, הקנס של 70 ₪ שהוא היום הקנס של חנית הסדר – של מי שחונה בסימון של כחול-לבן – נראה לנו קנס נמוך מדי, מה גם שברקע היה בג"ץ שהוגש כנגד העיריה על ידי נכים ואנשים שיכולת המעבר שלהם נפגעה מחניה על המדרכה.
יפעת רווה: נטען שהעיריה לא מספיק אוכפת את הנושא של חניה על המדרכה, שהיא מסמנת כל מיני מקומות על מדרכות שאפשר לחנות בהם, ולכן אנשים על כסאות על גלגלים לא יכולים להסתובב באזור מרכז תל אביב.
יפעת רווה: אמרנו שצריך שהעיריה תאכוף את העניין הזה, וזה נגמר בפשרה שהעיריה התחייבה לצמצם את האפשרות של חניה על המדרכה, ולאכוף את העניין בצורה טובה יותר.
יפעת רווה: לצורך זה יש לתת להם את הכלים לכך, ו – 70 ₪ זה לא קנס אפקטיבי לכך.
שאול יהלום: על מה 250 ₪, על חוק העזר?
שאול יהלום: חוק עזר מפורש שאוסר חניה על המדרכה – 250 ₪.
יפעת רווה: צו התעבורה – עבירות קנס אומר שבכל עיריה שיש לה חוק עזר בנושא של חניה על המדרכה, גובה הקנס יהיה בדיוק כמו בצו התעבורה עצמו, ואנחנו רוצים שהקנס יהיה 250 ₪.
יפעת רווה: הדבר הזה נתון עכשיו לוויכוחים בוועדת הכלכלה.
יפעת רווה: הציעו לעשות הפרדה בין מקרה שהרכב מפריע למקרה שהרכב לא מפריע, וזה נמצא בדיונים.
יפעת רווה: מכל מקום, הסיכום עם עירית תל אביב היה שהם יבטלו את השימוש בחוק העזר של שמירת הניקיון ותינתן להם שנה לחוקק חוק עזר ספציפי לגבי חניה על מדרכה, ובמקביל – אנחנו נציע להעלות את הקנס ל- 250 ₪.
אופיר פינס-פז: מתי הגיעה הבקשה של עירית תל אביב?
יפעת רווה: לפני כחודש וחצי.
שאול יהלום: על מה?
שלמה שוהם: להתלות את המנהלי.
יפעת רווה: דילגתי על נקודה חשובה – כדי לתת להם שנה לחוקק את חוק העזר שלהם, התלינו לשנה את תקנות העבירות המנהליות שהיו להם, ואמרנו להם שבתוך השנה הזו הם צריכים לחוקק את חוק העזר, אחרת התקנות יחזרו לתוקף, ובזמן הזה גם יועלה הקנס ל- 250 ש"ח.
יפעת רווה: הם ביקשו מאתנו הארכה.
יפעת רווה: כיוון שהדיונים בוועדת הכלכלה עדיין לא הסתיימו, אם היום ייכנס לתוקף החוק, זה אומר שגם אם הם יסיימו את ההליכים מיידית הקנס של 70 ₪ הוא נמוך מידי, ולכן נעלה את הבקשה הזו להאריך את זה בחצי שנה.
שאול יהלום: מי קובע את גובה הקנס המנהלי?
יפעת רווה: שר המשפטים.
שאול יהלום: אז מה אומר שר המשפטים?
שאול יהלום: אבל אתם מציעים עכשיו לבטל את ההתליה.
יפעת רווה: להאריך את ההתליה.
שלמה שוהם: שזה לא יהיה עבירה מנהלית, שזה יהיה עבירת קנס.
קריאה: שזה יעבוד לפי ברירת קנס לעוד חצי שנה.
יפעת רווה: ובתום חצי שנה – אם עירית תל אביב תסיים לחוקק את החוק הזה - -
אופיר פינס-פז: במה הם מאיימים עלינו?
אופיר פינס-פז: – שאם לא נאשר את זה, כולם יחנו על המדרכה.
שאול יהלום: נניח שהכל נגמר היום, וכמו שאני מכיר את ועדת הכלכלה היא תוריד את גובה הסכום, ועוד מדברים על קריטריונים.
יפעת רווה: זה יהיה בין 100 ל- 250 ₪.
שאול יהלום: אז במקרה הטוב, הכי גרוע- אנחנו יכולים לאשר חצי שנה את העניין של 250 ₪.
אופיר פינס-פז: לפי החוק הנוכחי – אם אדם חונה על המדרכה, מה קורה?
אופיר פינס-פז: לא גוררים את המכונית שלו?
אופיר פינס-פז: ואם לא נאשר את זה – אז זה יהיה 70 ₪.
יפעת רווה: אז אין לנו כרגע חוק.
אופיר פינס-פז: למה לא עשיתם חוק, בגלל שוועדת הכלכלה לא עשתה את זה?
אופיר פינס-פז: למה לא עשיתם חוק עזר עירוני?
שאול יהלום: האם יש כרגע פרוצדורה שברירת הקנס תהיה 250 ₪?
יפעת רווה: לעירית תל אביב אין חוק עזר בנושא של חניה על המדרכה, יש לה רק את חוק שמירת הניקיון, והיא עוד לא גמרה את החקיקה בכנסת.
יפעת רווה: יש לה רק את חוק העזר של שמירת הניקיון, וזה גובה הקנס, על פי חוק העזר הזה.
שאול יהלום: ואם רוצים לשנות את סכום הקנס לפי חוק העזר, מה הפרוצדורה?
רחל אביד: אי אפשר.
יפעת רווה: זה בסמכות של שר המשפטים, באישור הוועדה, וזה יחול גם על דברים אחרים.
יפעת רווה: השימוש של זה לחניה על המדרכה הוא שימוש חריג.
שאול יהלום: התוצאה מכל העניין זה שעניין החניה יהיה 360 ₪ כאשר אין סיכוי שזה מה שמדינת ישראל חושבת על העניין, כי היא חושבת על 250 ₪ או 200.
יפעת רווה: למשך החצי שנה הקרובה.
שאול יהלום: חצי שנה זה הרבה זמן.
שאול יהלום: המכה היא שאין מקום לחנות בתל אביב.
שאול יהלום: אין לכם מקומות חניה, ואתם מטרופולין שכולם באים אליו.
שאול יהלום: אין מקום לחנות, מה זה העניין הזה?
אופיר פינס-פז: המצב הזה לא רע, מבחינתכם.
אופיר פינס-פז: אחת הבעיות שלנו לאשר את זה היא שיש לכם תמריץ להמשיך עם זה.
אופיר פינס-פז: משרד המשפטים רצה לבטל את עניין כפל הקנס, ובאותו רגע עירית תל אביב הפעילה את ההוצאה לפועל, קיבלנו על כך נתונים קשים.
אחז בן ארי: אני מתחנן בפני ועדת הכלכלה לסיים את עבודתה, משום שזה עונש לעיריה.
אחז בן ארי: הדו"חות האלה, שהם באלפים, סותמים לי את בית המשפט.
אחז בן ארי: אני חייב לגמור את התהליך הזה כדי שהוא יהפוך להיות ברירת משפט, ואנשים לא יבואו לבית המשפט יותר, רק מי שירצה לערער על הדו"ח שהוא קיבל.
אחז בן ארי: זו פשוט ירייה ברגל.
אחז בן ארי: אני חייב לגמור את התהליך הזה, והוא לא נגמר.
אחז בן ארי: העיריה אישרה את חוק העזר הזה, ועכשיו הוא צריך לקבל את האישור של שר הפנים ושר התחבורה, וזה צריך לפגוש את הקנסות שתקבע ועדת הכלכלה.
אחז בן ארי: הפחתה של הקנסות האלה ל- 70 ₪ מ- 360 ₪ זה דבר לא הגיוני.
שלמה שוהם: אתה חושב שאם תוריד ל- 70 ₪ יחנו יותר על המדרכות?
אחז בן ארי: ודאי.
אחז בן ארי: יותר זול לחטוף דו"ח מאשר לשלם עבור חניה.
אחז בן ארי: ההפחתה תגרום להתפוררות של המערכת.
אחז בן ארי: אנחנו נמצאים במצב נתון שלא נולד אתמול.
אחז בן ארי: עירית תל אביב במשך שנים לא דאגה לחוקק חוק עזר שיקבע את העבירה הספציפית של חניה על המדרכה.
אחז בן ארי: זה מהלך שאנחנו רוצים וחייבים לסיים אותו.
אופיר פינס-פז: כמה זמן, לפי דעתכם, יידרש כדי לסיים אותו?
אחז בן ארי: אני מניח שצריך 60 יום ששר הפנים ושר התחבורה צריכים לאשר את חוק העזר.
אחז בן ארי: ועדת הכלכלה צריכה לאשר את זה.
אחז בן ארי: מצדנו אנחנו לא רוצים למצות את ה- 6 חודשים.
יפעת רווה: היועץ המשפטי של הממשלה כתב לאברהם פורז כדי שיזרז את הדבר הזה.
יפעת רווה: הוא אמר שזה דחוף - -
אחז בן ארי: אני רוצה לומר בהזדמנות הזו שעירית תל אביב היתה אמנם במוקד של עתירה לבג"ץ ובעיות אחרות, ובעצם יש הרבה רשויות מקומיות שפועלות לאכיפת החוק לגבי חניה על המדרכה באותה צורה בה עושה זאת עירית תל אביב, ויש הנחיה של היועץ המשפטי לממשלה לכל הרשויות המקומיות להעביר את האכיפה לאכסניה של חוק עזר של העמדת רכב וחניתו, שהיא יותר מתאימה מבחינת ההקשר שלה, לטיפול בכל האספקטים של חניה.
אחז בן ארי: אנחנו עושים זאת עם אקדח צמוד לרקה, אף כי מתחיל לפעול נגדנו, העניין הזה, ורשויות מקומיות אחרות גם לא השלימו עדיין את המהלך, וגם להן ניתנה איזושהי ארכה.
אחז בן ארי: אנחנו נעשה את זה, אנחנו רוצים לעשות את זה, כי הדרך הנוכחית גורמת לנו לעומס בלתי אפשרי שמפריע לנו לאכוף דברים אחרים שחשובים לנו.
נעה בן ארי: קודם כל – לגבי המקרה הספציפי של עירית תל אביב, החשש שמא זה משרת איזשהו אינטרס של הרשות שיאריכו ויאריכו את התוקף – לא רלבנטי במקרה הספציפי הזה.
נעה בן ארי: העיריה לא נוחלת הצלחה, כך או כך, בגביית אותם הקנסות.
נעה בן ארי: כרגע הדברים תלויים יותר בוועדת הכלכלה מאשר ברשויות.
נעה בן ארי: כל זה במנותק לחלוטין מהפעולות הנוכחיות של העיריה בקשר לגביית הדו"חות הקיימים.
נעה בן ארי: גם פה הרשות הפסיקה פעולות, ואחז בן ארי ודאי יוכל להרחיב בעניין.
שאול יהלום: אני מבקר הרבה בתל אביב.
שאול יהלום: אין חניה בתל אביב, אני אומר לכם.
שאול יהלום: יש מחסור חמור בחניה, והעיר היא מטרופולין.
שאול יהלום: אם יש תקלה וצריך לחנות על המדרכה, 360 ₪ זה סכום דרקוני שאין לו שום הצדקה.
שאול יהלום: מה גובה הקנס על תפיסת מקום חניה של נכה?
שאול יהלום: – 165 שקלים.
יפעת רווה: אנחנו רוצים במצב החדש להעלות את זה.
שאול יהלום: אבל זה הוא הסכום כרגע, היום.
שאול יהלום: איזה צדק יש בדבר הזה?
שאול יהלום: מה זה השיגעון הזה?
שאול יהלום: היו ראשי ערים שאמרו – אין ברירה, נחנה על המדרכות.
שאול יהלום: זה מקובל בכמה ערים באירופה.
שאול יהלום: רק לאחרונה פתחו רחובות לחניה על המדרכות.
שאול יהלום: עד שבאו הנכים ואמרו שאין להם מקום לחנות על המדרכה.
יפעת רווה: בעתירה הזו הם אמרו במפורש שאזור מרכז העיר חסום בפניהם.
שאול יהלום: נכון, אבל אתם רואים שהעיריה חשבה על זה, וסימנה, עד שבאו הנכים.
שאול יהלום: לכן אני אומר שזה לא יכול להיות 360 ₪.
שאול יהלום: אני מציע שלא נאשר.
אופיר פינס-פז: ואם נקצר את זה לשלושה חודשים?
שאול יהלום: אני הייתי מציע הפוך – שתהיה כאן התחייבות של עירית תל אביב.
שאול יהלום: אם עירית תל אביב מקבלת על עצמה שעות מסוימות כהגבלה, למשל – מהשעה 9 בערב - -
אופיר פינס-פז: למה מ- 9 בערב?
שאול יהלום: כי זו עיר שבאים לבלות בה בערב.
נעה בן ארי: לגבי העניין של השוואת הדו"חות בין חניה במקום של נכים לחניה על המדרכה – זה בעייתי, כי בעוד שתפיסת מקום חניה של נכה היא תפיסה של מקום חניה של נכה בלבד, בעוד שחניה על המדרכה באופן שחוסם חלק נכבד ממנה, פוגעת בציבור רחב יותר, לא רק ציבור הנכים.
אופיר פינס-פז: לא פוגעת אלא עלולה לפגוע.
נעה בן ארי: עלולה לפגוע.
נעה בן ארי: אני מדברת על השוואה – פה הפגיעה היא בציבור רחב הרבה יותר.
אופיר פינס-פז: העניין של חניה על המדרכה הוא עניין סובייקטיבי במובן הזה שיש מקומות בהם זה בכלל לא מפריע, כאשר המדרכה היא רחבה, ויש מקומות בהם זה מפגע רציני.
אופיר פינס-פז: אם נחליט שבשלושה חודשים האלה אתם תנחו את אגף האכיפה לאכוף באותם מקומות שם זה בעייתי, ובאותם מקומות שזה פחות קריטי – לא לאכוף, תנוח דעתנו.
שלמה שוהם: יש כאן שאלה של הגדרה מה זה "בעייתי".
אופיר פינס-פז: אני סומך על שיקול הדעת של היועץ המשפטי של העיריה.
נעה בן ארי: אם אנחנו לא נכנסים להגבלת שעות, אלא להגבלת מקומות, אז אני בעד.
נעה בן ארי: בהגבלת שעות אנחנו יכולים להיתפס בדיוק לאותו מצב בו אנשים לא מגיעים למטרופולין לשם בידור אלא באים לשם עבודתם, ולא מוצאים מקומות חניה.
נעה בן ארי: לכן הגבלת שעות לא תהיה פרקטית.
נעה בן ארי: אם אני אגביל מ- 9 בבוקר, או מ- 9 בערב, זה לא משנה.
אופיר פינס-פז: את אומרת שזה יכול להוות עילה לפניה לבג"ץ?
נעה בן ארי: לפי דעתי – כן.
אחז בן ארי: אפשר לחשוב על מצב שבו רכב חונה עם שני גלגלים בלבד על המדרכה, קרוב לשפה, כאשר באופן טכני זה נקרא חניה על המדרכה – זה לא יפריע למעבר החופשי.
אחז בן ארי: לעומת זאת, אם מדובר במשהו שהוא קצת יותר מתפרץ לתוך המדרכה, וממש שם את מרבית הרכב על המדרכה – במקומות האלה נאכוף.
רחל אביד: ישנו היתר לחנות על המדרכה, והוא קבוע בתקנות התעבורה.
רחל אביד: יש בחוק העזר היתר שתואם אותו.
רחל אביד: חוק העזר ותקנות התעבורה מדברים על התרת מעבר סביר במקום שהעיריה מתירה.
רחל אביד: המדיניות הזו, שמקבלת ביטוי בחקיקה, מקבלת ביטוי גם באכיפה ביום יום, והיא קיימת.
אחז בן ארי: אני רוצה לומר שהעניין של אישור לשלושה חודשים מטריד אותי - -
אופיר פינס-פז: אני כבר רוצה לומר לך שאני לא אסכים לדקה מעבר לשלושה חודשים.
אופיר פינס-פז: אני נתבקשתי על ידי משרד המשפטים ועל ידך לקבוע ישיבה תוך רגע, ונעניתי, למרות שלא רציתי.
אופיר פינס-פז: אני מודיע לכם שאני לא אאריך ליותר משלושה חודשים בשום פנים ואופן.
אופיר פינס-פז: אני רוצה להציע – שלושה חודשים, ואם יושב ראש ועדת הכלכלה נוסע לברזיל הוא יכול למנות לו ממלא מקום לצורך החקיקה הזו.
אופיר פינס-פז: אני מתכוון להוציא סדרה של מכתבים בעניין הזה, גם לשר המשפטים וגם לראש עירית תל אביב ולחבר הכנסת אברהם פורז, יושב ראש ועדת הכלכלה.
אופיר פינס-פז: זה ביזיון שעניין כזה נמשך ונמרח כל כך הרבה זמן.
אופיר פינס-פז: אין שום סיבה בעולם.
אופיר פינס-פז: יש דברים שהם סוגיות משפטיות כבדות, ויש בעיה להכריע בהם.
אופיר פינס-פז: פה יש בעיה להכריע?
אופיר פינס-פז: פשוט לא יכול להיות.
אופיר פינס-פז: כמה זמן צריך כדי לגמור את העניין?
אופיר פינס-פז: ככה צריכה להתנהל מערכת מסודרת?
אופיר פינס-פז: אנחנו מדברים, אם כן, על שלושה חודשים, והתחייבות שאתם לא באים לכאן יותר בעניין הזה.
אופיר פינס-פז: אני לא אקיים עוד דיון בוועדת החוקה בעניין הזה.
אופיר פינס-פז: דבר שני – אני מציע מדיניות אכיפה עניינית.
אופיר פינס-פז: אני חושב שזה יותר אפקטיבי, בסופו של דבר.
אופיר פינס-פז: במקומות שהרכב אינו מפריע ויש מעבר סביר להולכי רגל – ואחז בן ארי יוציא על כך תקנות מפורשות לאגף האכיפה - -
שאול יהלום: לא מתכוונים למה שאמרת קודם לגבי חניה עם שני גלגלים בלבד על המדרכה.
שאול יהלום: מתכוונים שאם הוא חונה על המדרכה ומשאיר מעבר סביר להולכי רגל - -
יפעת רווה: גם לעגלת נכים.
אופיר פינס-פז: דבר שלישי – לגבי החניה בעיר, יש צדק במה שנאמר כאן.
אופיר פינס-פז: זה גיהינום מה שקורה בעיר.
אופיר פינס-פז: זה גזל וסחטנות מה שקורה בחניונים.
אופיר פינס-פז: אני מעמיד להצבעה את ההצעה.
אופיר פינס-פז: מה שמעניין אותי הוא שהאכיפה תיעשה בצורה סלקטיבית, בכפוף להנחיות שתישלחנה גם אלינו.
אופיר פינס-פז: הכוונה היא שזה יהיה באופן כזה שרכב שמפריע אכן יסולק ויוענש רכב שלא מפריע, לא ימוצה אתו הדין.
אחז בן ארי: אני מסכים שיעשו אכיפה סלקטיבית במקרים שבהם נעשית הפרעה ממשית לאפשרות ההליכה על המדרכה.
אופיר פינס-פז: מאושר ל- 3 חודשים על דעת משרד המשפטים.
אופיר פינס-פז: נפתח בתיקון טעות בחוק תקופת צינון למשרתים בכוחות הבטחון (תיקוני חקיקה), התשס"א-2001.
אופיר פינס-פז: זו בקשה של יושב-ראש הכנסת אלי: "בהתאם להוראות סעיף 10א לפקודת סדרי השלטון והמשפט, התש"ח-1948, הריני מעביר לעיונך את הצעתי לתיקון טעות בנוסח החוק שבנדון, אשר התקבל בכנסת ביום כ"ה בתמוז התשס"א, (16 ביולי 2001).
אופיר פינס-פז: " הוא מבקש לאשר את תיקון הטעות: 1.
אופיר פינס-פז: בחוק תקופת צינון למשרתים בכוחות הבטחון (תיקוני חקיקה), התשס"א-2001 (להלן – החוק העיקרי), בסעיף 2 (א) ברישא, אחרי "בחוק הממשלה, התשס"א-2001" יבוא "(להלן – חוק הממשלה),"; (ב) בסעיף 5א שבו, בפסקה (4), במקום "נציב" יבוא "ניצב".
אופיר פינס-פז: תחילתו של תיקון הטעות ביום תחילתו של החוק העיקרי.
אופיר פינס-פז: דברי ההסבר אומרים: בנוסח אשר התקבל בכנסת נפלו שתי טעויות טכניות: א.
אופיר פינס-פז: השמטה מקרית – לא צוין קיצור שמו של חוק הממשלה, התשס"א-2001.
אופיר פינס-פז: טעות הדפסה בהתייחס לדרגתו של קצין משטרה נכתב "נציב" במקום "ניצב".
אופיר פינס-פז: מוצע לתקן את הטעויות האמורות ולקבוע שתחילתו של תיקון הטעות יהיה ביום תחילתו של החוק.
אופיר פינס-פז: אני מעמיד להצבעה את אישור התיקון הזה.
אופיר פינס-פז: הצבעה התיקון אושר
אופיר פינס-פז: תיקון הטעות אושר פה אחד.
אופיר פינס-פז: הצעת חוק יסוד: הכנסת (תיקון מס' 46) 2.
אופיר פינס-פז: הצעת חוק יסוד: נשיא המדינה (תיקון מס' 6)
אופיר פינס-פז: אנחנו עוברים להצעת חוק יסוד: הכנסת (תיקון מס' 46); הצעת חוק יסוד: נשיא המדינה (תיקון מס' 6); הצעת חוק לתיקון דיני בחירות לכנסת (התאמה לחוק יסוד: הממשלה), התשס"א-2001 – אישורן לקריאה שניה ושלישית והצבעה.
אופיר פינס-פז: הצעות החוק האלה הן פרי יוזמה מבורכת של משרד המשפטים והגשנו אותן מטעם הוועדה בעקבות ביטול חוק הבחירה הישירה וחזרה לשיטה הפרלמנטרית.
אופיר פינס-פז: היה צריך לעשות שורה של תיקונים טכניים בכמה חוקים.
אופיר פינס-פז: הסריקה נעשתה, היה דיון אחד, עברנו סעיף סעיף והדברים הם טכניים.
אופיר פינס-פז: גב' קוגוט, בבקשה לחזור על עיקרי הדברים.
עו"ד סיגל קוגוט: הפרדנו בין תיקונים בחוקי יסוד לבין תיקונים בחוקים רגילים.
עו"ד סיגל קוגוט: יש לתקן שני חוקי יסוד ואחד הוא חוק יסוד: הכנסת.
עו"ד סיגל קוגוט: בסעיף שקובע היום שיושב-ראש הכנסת לא יכול להיות גם ראש ממשלה, נאמר היום שהוא לא יכול להיות גם "ראש הממשלה הנבחר".
עו"ד סיגל קוגוט: מאחר שלפי חוק יסוד: הממשלה שהתקבל לא יכול להיות מצב של "ראש הממשלה הנבחר" אלא שיטת הבחירה היא אחרת, הצענו להחליף את הביטוי "ראש הממשלה הנבחר" לביטוי "חבר הכנסת שעליו הטיל נשיא המדינה להרכיב ממשלה".
עו"ד סיגל קוגוט: העקרון הוא שמי שמכהן כראש ממשלה לא יכול להיות יושב-ראש הכנסת.
שאול יהלום: במה סעיף 20 קשור לזה?
עו"ד סיגל קוגוט: סעיף 20 קובע מי יכול להיות יושב-ראש הכנסת בפועל.
עו"ד סיגל קוגוט: עד שנבחר יושב-ראש קבוע לכנסת – את זה יודעים רק אחרי הרכבת הקואליציה – הכנסת מנוהלת על-ידי היושב-ראש בפועל.
עו"ד סיגל קוגוט: היום החוק קובע שיושב-ראש הכנסת בפועל לא יכול להיות ראש הממשלה הנבחר כדי שזה לא יהיה אותו אדם שגם נבחר על-ידי הציבור כראש ממשלה ובזמן שהוא מרכיב קואליציה הוא גם יהיה יושב-ראש הכנסת.
עו"ד סיגל קוגוט: מאחר שלא יהיה מצב של ראש ממשלה נבחר אבל כן יהיה מצב שבו הנשיא יטיל על מישהו להרכיב ממשלה, במקום שיהיה כתוב שיושב-ראש כנסת בפועל לא יכול להיות ראש ממשלה נבחר, יהיה כתוב: יושב-ראש כנסת בפועל לא יכול להיות מי שעליו הטיל הנשיא להרכיב ממשלה.
שאול יהלום: זאת אומרת, הסעיף יהיה כך: עד לבחירת יושב-ראש הכנסת יכהן הוותיק שבחברי הכנסת, שאינו ראש הממשלה.
עו"ד סיגל קוגוט: "שאינו ראש הממשלה", כלומר זה שיוצא, או "שאינו חבר הכנסת שעליו הטיל נשיא המדינה את התפקיד להרכיב ממשלה, או שר, או סגן שר".
שאול יהלום: למה זה לא יכול להיות חבר הכנסת שעליו הטיל הנשיא?
שאול יהלום: מה ההיגיון פה?
עו"ד סיגל קוגוט: ההיגיון הוא שלא ראוי שהתפקיד של ראש ממשלה ויושב-ראש כנסת יהיו בידי אדם אחד.
שאול יהלום: יכול להיות שהוא לא יצליח להרכיב ממשלה.
עו"ד סיגל קוגוט: אז הוא יתחלף.
עו"ד סיגל קוגוט: אם אחרי X זמן שבו אותו חבר הכנסת לא הצליח להרכיב ממשלה הנשיא יטיל על חבר כנסת אחר להרכיב ממשלה, אותו אדם כן יוכל להיות יושב-ראש.
עו"ד סיגל קוגוט: רק ברגע שהוא מנסה להרכיב ממשלה הוא מנוע מלהיות יושב-ראש הכנסת.
שאול יהלום: הכנסת מתכנסת, היא בוחרת את חבר הכנסת הוותיק ליושב-ראש.
שאול יהלום: נניח לצורך הענין שזה שמעון פרס.
שאול יהלום: הנשיא קורא לשמעון פרס.
עו"ד סיגל קוגוט: לא, הכנסת מתכנסת רק אחרי שהנשיא קורא לו כי מופיע בחוק מתי צריכה להתקיים הישיבה הראשונה של הכנסת אחרי הבחירות ובחוק יסוד: הממשלה כתוב מתי הנשיא צריך להטיל על מישהו להרכיב ממשלה.
עו"ד סיגל קוגוט: בחוק כתוב שהנשיא חייב להטיל על מישהו להרכיב ממשלה "בתוך שבעה ימים מיום פרסום תוצאות הבחירות".
עו"ד סיגל קוגוט: מאחר שפרסום של תוצאות הבחירות הוא שמונה ימים אחרי הבחירות אז תוך שבועיים הוא צריך להטיל על מישהו להרכיב ממשלה.
עו"ד יהושע שופמן: לפי סעיף 12 לחוק היסוד הכנסת מתכנסת ביום ב' בשבוע השני שלאחר השבוע שבו נתפרסמו תוצאות הבחירות.
עו"ד סיגל קוגוט: הנשיא תמיד יטיל את הרכבת הממשלה לפני שהכנסת תתכנס לראשונה.
שאול יהלום: הוא חייב להטיל את זה על ראש הרשימה?
עו"ד סיגל קוגוט: הוא מתייעץ עם נציגי הסיעות.
שאול יהלום: לגבי ראש הממשלה אני מבין, אבל מה איכפת לי אם הוא מטיל על אותו חבר כנסת לנסות להרכיב ממשלה, מה הבעיה?
עו"ד סיגל קוגוט: השיקול פה הוא החירות המוחלטת של הנשיא.
עו"ד סיגל קוגוט: מי יתפקד כיושב-ראש הכנסת בפועל זה מה שבא אחר-כך, הנשיא לא מוגבל והוא יכול להטיל הרכבת ממשלה על כל חבר כנסת שהוא ימצא לנכון.
שאול יהלום: אז מה איכפת לי שאותו חבר כנסת יהיה גם יושב-ראש הכנסת?
עו"ד סיגל קוגוט: התפקיד הוא של ניהול הכנסת גם מבחינה מהותית וגם מבחינה טכנית.
שאול יהלום: אבל אולי הוא לא יהיה ראש ממשלה.
עו"ד סיגל קוגוט: בסדר, אבל הוא עסוק עכשיו בהרכבת קואליציה.
שאול יהלום: אז מה?
שאול יהלום: לוי אשכול כזה.
שאול יהלום: מה שאת אומרת לגבי ראש ממשלה זה הגיוני כי צריכה להיות הפרדת רשויות כי ראש הממשלה הנבחר לא יכול להיות אפילו יושב-ראש זמני של הכנסת.
שאול יהלום: כאן הוא לא ראש הממשלה, הוא יכול להיות אפילו מאכער כזה והנשיא אומר לו: תנסה להרכיב ממשלה ואפילו לא ברור שאתה תהיה ראש הממשלה.
שאול יהלום: הוא הוותיק ומה ההיגיון להוריד ממנו את תפקיד יושב-ראש הכנסת הזמני?
עו"ד סיגל קוגוט: התפקיד של הרכבת ממשלה באופן זמני מבחינת העיסוק והזמן לא מתאים לתפקיד של ניהול הכנסת.
אופיר פינס-פז: זו החלטה מהותית.
עו"ד יהושע שופמן: ההחלטה היא טכנית והיא אומרת: למחוק את המלים "ראש הממשלה הנבחר" כי אין יצור כזה.
עו"ד יהושע שופמן: שאלה נוספת היא מה שהעלה חבר-הכנסת יהלום שלא צריך להיות איכפת לנו לגבי חבר הכנסת אבל התרגום שעשינו הוא שאז בשיטת הבחירה הישירה כשהוא עדיין לא נכנס לתפקידו כראש ממשלה היה די ברור שהוא יהיה ראש ממשלה.
שאול יהלום: מה היה בשיטה הקודמת שחזרנו אליה עכשיו?
עו"ד סיגל קוגוט: בשיטה הראשונית לא היה דבר כזה ובגלל שהיו תקלות היה צריך לתקן את זה.
עו"ד סיגל קוגוט: התקלה היתה של "זקן" ו"ותיק".
שאול יהלום: אבל לא היה מקרה כזה ולכן לא יכולה היתה להיות תקלה כזאת.
תמי אדרי: היה מקרה כזה של "ותיק" ו"זקן".
תמי אדרי: יאיר שפרינצק נבחר לראשונה לכנסת, הוא לא היה אף יום בכנסת, בגלל גילו המבוגר הוא היה זקן חברי הכנסת והוא נבחר ליושב-ראש כנסת בפועל.
תמי אדרי: זאת היתה התקלה.
שאול יהלום: הכוונה שלי היא שלא היתה תקלה לגבי ראש ממשלה.
שאול יהלום: אני שואל: אם הנשיא הגיע למסקנה שהוא צריך להטיל הרכבת ממשלה דווקא על אותו ותיק – נניח שמעון פרס – למה להגביל?
שאול יהלום: הוא אומר שבמבוך שנוצר רק אדם כמו שמעון פרס, אדם עם הוותק הכי גדול בכנסת, יכול למצוא את הקונסנסוס, או אריק שרון.
שאול יהלום: לא צריך למנוע ממנו שדווקא הוא לא ישב בראש הישיבה.
שאול יהלום: אני רוצה שהוותיק ובעל הניסיון ישב בראש הישיבה, זו מטרת התיקון, לא הזקן, אלא הוותיק.
שאול יהלום: למה צריך לרדת בדרגה לגבי יושב-ראש הכנסת הזמני שיהיה בתפקיד חודש-חודשיים?
שאול יהלום: אני צריך לפגוע בו?
יוסף יצחק פריצקי: התיקון פה הוא לא טכני, הוא תיקון מהותי לעילא.
יוסף יצחק פריצקי: המהות היא האם אדם שנשיא המדינה מטיל עליו הרכבת ממשלה יכול לשמש כיושב-ראש זמני של הכנסת.
שאול יהלום: בוודאי שהוא יכול.
שאול יהלום: למה לא?
יוסף יצחק פריצקי: משום שהאיש עסוק בתקופה הזאת במשא-ומתן קואליציוני.
אופיר פינס-פז: בוודאי שהוא יכול.
אופיר פינס-פז: לכנסת בכלל אין משמעות בתקופה הזאת.
אופיר פינס-פז: איך פואד יכול להיות שר בטחון כשהוא מועמד של מפלגת העבודה?
אופיר פינס-פז: אתה אוסר את זה בחוק?
אופיר פינס-פז: איך יושב-ראש הכנסת יכול להיות מועמד של מפלגת העבודה?
עו"ד סיגל קוגוט: למה אסור היום לפי החוק שראש ממשלה נבחר יהיה יושב-ראש כנסת?
שאול יהלום: למה זה לא היה בחוק הקודם?
עו"ד סיגל קוגוט: לא היה הסדר כזה, הסעיף הזה על יושב-ראש זמני הוא די חדש.
שאול יהלום: תמיד היה יושב-ראש זמני.
עו"ד סיגל קוגוט: אבל זה לא היה מכוח החוק, צבי ענבר מצא שזו בעיה חוקתית.
אופיר פינס-פז: אנחנו דיברנו על החוק שלפנינו בקריאה הראשונה ואני ויתרתי בענין הזה.
אופיר פינס-פז: חבר-הכנסת יהלום לא מוותר בענין של חבר כנסת.
אופיר פינס-פז: אין לזה הסבר מספיק מוצק.
אופיר פינס-פז: רק הטילו עליו להרכיב ממשלה, הוא עוד לא ראש ממשלה; ב.
אופיר פינס-פז: הוא יושב-ראש כנסת זמני ולא בטוח שהוא יהיה ראש ממשלה.
אופיר פינס-פז: אתם גם אומרים שאין לו מספיק זמן – זה לא נימוק מה גם שלא קיימת בינתיים הפרדת רשויות.
אופיר פינס-פז: לכן אין סיבה למנוע את זה בחוק.
אופיר פינס-פז: אנחנו עוסקים עכשיו בשינויים טכניים אבל מה שאתם מציעים זה שינוי מהותי.
אופיר פינס-פז: אם אתם רוצים את זה תיזמו הצעת חוק של משרד המשפטים.
אופיר פינס-פז: פה יש היבט מהותי וזה לא בחוק הזה.
עו"ד סיגל קוגוט: אם כך, המלים "ראש הממשלה הנבחר" יימחקו מסעיף 20(א).
עו"ד סיגל קוגוט: חוק יסוד: נשיא המדינה.
עו"ד סיגל קוגוט: בסעיף 11 לחוק כתוב מה הם תפקידי הנשיא ובין היתר כתוב: "ימלא את התפקידים שיוחדו לו בחוק יסוד: הממשלה לענין פיזור הכנסת והתפטרות ראש הממשלה.
עו"ד סיגל קוגוט: " בחוק יסוד: הממשלה הנוכחי התפקיד היחיד שיש לנשיא המדינה הוא לענין פיזור הכנסת ואילו בחוק יסוד: הממשלה שהתקבל יש לו עוד תפקידים כמו: להרכיב ממשלה, קבלת הודעות, הודעות ליושב-ראש הכנסת שלא הצליחו להרכיב ממשלה ותפקיד גם בזמן פיזור הכנסת.
עו"ד סיגל קוגוט: יש לו יותר תפקידים ולכן מוצע למחוק את הסיפא "לענין פיזור הכנסת והתפטרות ראש הממשלה" כך שהסעיף יהיה: נשיא המדינה ימלא את התפקידים שיוחדו לו בחוק יסוד: הממשלה.
עו"ד סיגל קוגוט: סעיף 12 בחוק יסוד: נשיא המדינה עוסק בחתימת קיום.
עו"ד סיגל קוגוט: התפישה היא שלא ראוי שתידרש חתימת קיום של שר לגבי תפקידיו של הנשיא הקשורים להרכבת ממשלה או לפיזור הכנסת.
עו"ד סיגל קוגוט: היום כתוב: "חתימתו של נשיא המדינה על מסמך רשמי טעונה חתימת קיום של ראש הממשלה.
עו"ד סיגל קוגוט: ..
עו"ד סיגל קוגוט: זולת מסמך הקשור בפיזור הכנסת.
עו"ד סיגל קוגוט: " יש גם מסמכים בכתב שהנשיא מוציא שלא קשורים רק לפיזור הכנסת.
אופיר פינס-פז: זה שינוי מהותי.
עו"ד יהושע שופמן: זה לא שינוי מהותי, זה שינוי טכני.
עו"ד יהושע שופמן: מחזירים את חוק היסוד למצב שבו הוא היה לפני הבחירה הישירה.
עו"ד סיגל קוגוט: מאז ומעולם, לפני חוק יסוד: הממשלה, בחוק הנוכחי שבו אנחנו חושבים שצריך להחזיר את המצב הקודם, התפישה היתה שחתימות קיום של גורם פוליטי אינן נדרשות כאשר הנשיא ממלא תפקיד שבשיקול דעת של הקמת הממשלה.
עו"ד סיגל קוגוט: הרי ראש הממשלה הקודם, או שר המשפטים הקודם לא יחתמו לו חתימת קיום כאשר הנשיא רוצה להטיל על מישהו להרכיב ממשלה.
אופיר פינס-פז: זה במקרה הספציפי של הרכבת ממשלה ופיזור הכנסת.
עו"ד סיגל קוגוט: נכון, רק זה.
עו"ד סיגל קוגוט: גם אנחנו רוצים שזה יישאר כך.
אופיר פינס-פז: אמנם שר המשפטים רצה להגיד שלא אבל יש לו חתימת קיום על החנינה.
שאול יהלום: אתה מביא את זה כדוגמה לחתימת קיום מהותית.
עו"ד סיגל קוגוט: זה יישאר, זה ברור.