GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מנחם בן-ששון: יש כוכבית על הסעיף הזה; האלטרנטיבה היא להשאיר את התקנות לא גמורות.
מנחם בן-ששון: אז נכנסנו לפרוטוקול וזה נאמר בצורה מפורשת על-ידי שלושה: גם על-ידי חבר הכנסת, גם על ידי עורך-הדין גלובוס, גם על-ידי עורכת הדין גרשוני, וגם בצורה כללית ולא מקצועית על-ידי.
מנחם בן-ששון: הנתיב יהיה פתוח, זאת לא תהיה התקנה היחידה שנצטרך לתקן, אבל ניתן לעסק ללכת.
מנחם בן-ששון: אני חשבתי לתומי שכבר מזמן חילטו וכבר מזמן חילקו.
מנחם בן-ששון: הייתי משוכנע שזה כבר רץ עד שהגיעו היועצות המשפטיות ואמרו שזה תקוע בגלל שצריך היה להעביר תקנות.
נעמה מנחמי: העמדה המשפטית שלנו היא שהחילוטים היו צריכים להיות מבוצעים, וכספי החילוט היו צריכים לעבור לאפוטרופוס הכללי שישמור אותם לטובת הדבר הזה.
נעמה מנחמי: הבנו שעמדת משרד המשפטים היא שהכספים האלה הועברו לאוצר מכיוון שההנחה הייתה שעד שאין קרן זה לא צריך לעבור.
נעמה מנחמי: אנחנו חלוקים בעמדה הזאת.
רחל גרשוני: כתבתי למנכ"ל משרד המשפטים לכנס ישיבה בעניין הזה.
רחל גרשוני: אני נפגשת אתו בשבוע הבא.
מנחם בן-ששון: דחוף להעביר את הכסף.
מנחם בן-ששון: יש כספים שהם של אנשים בעלי אמצעים – בזמנו הגענו לסיכום עם האוצר, התהליך היה ארוך ומייגע.
מנחם בן-ששון: רביב סובול היה מעורב בדבר והדברים הגיעו אפילו לצמרת - החשש היה השפעות רוחב.
מנחם בן-ששון: הכסף היה צריך להיות.
רחל גרשוני: השאלה היא רק לגבי הנוסח בחוק.
תמי סלע: הנוסח אומר: יועבר לאפוטרופוס.
מנחם בן-ששון: את החוק חוקקנו לפני שנתיים וחצי, תחזרו אלינו ותגידו שהוא תקוע.
רחל גרשוני: הכול בסדר, יכול להיות שאתן צודקות, אבל אני צריכה לקבל גיבוי בעניין הזה כי זה לא מה שחשבנו.
נעמה מנחמי: אמרנו את העמדה שלנו לפרוטוקול.
נעמה מנחמי: "(ט) הוועדה רשאית לפעול אף אם פחת מספר חבריה כל עוד לא פחת מ-7 ובהם לפחות היושב ראש ושני נציגי ציבור; מניין חוקי לקיום ישיבת ועדה הוא 5 חברים לפחות ובהם היושב ראש.
מנחם בן-ששון: ומה עם שני נציגי ציבור?
מנחם בן-ששון: אגיד לכם מה הבעיה, אני רואה לנגד עיניי את הסיפור שאמרתי קודם – חס וחלילה, אני לא חושב שהשר יפטר את כל נציגי הציבור, אבל אין בעיה לעשות את זה, יהיה קוורום.
מנחם בן-ששון: ברגע שהקוורום הוא חמישה חברים, ולא חשוב אם הם נציגי ציבור, אז - - -
רחל גרשוני: אפשר לקבוע שלפחות אחד יהיה נציג ציבור.
מנחם בן-ששון: הפעילות היא עם שניים, אבל אני לא מעוניין במניין חוקי לקיום ישיבה, אנשים יפרשו את זה לא נכון.
מנחם בן-ששון: אני מעוניין שיהיה ברור שאני רוצה שמתוך שלושה נציגי ציבור שניים יהיו שם.
מנחם בן-ששון: דרך אגב, אני לא חושב שהם לא יבואו, אני מניח שאלה אנשים שהנושא הוא כאש בעצמותיהם.
מנחם בן-ששון: אני מניח שגם היושב יהיה כזה.
מנחם בן-ששון: אני רוצה גם כאן שני נציגי ציבור.
תמי סלע: ברגע שאין בוועדה שני נציגי ציבור, והיא לא יכולה להיות קיימת בלי שני הנציגים.
תמי סלע: הם מוזמנים לישיבה ויכולים לישיבה.
תמי סלע: יכול להיות מצב שאחד מהם התחלף ועוד לא מינו – הוועדה יכולה להתקיים במצב הזה; אחד הגיע לישיבה, יש חמישה אנשים, ואז יוצא שהוועדה תקועה בפעילותה, היא לא יכולה לקבל החלטות בגלל שלא הגיעו השניים.
תמי סלע: צריך לקחת את זה בחשבון.
מנחם בן-ששון: אז ששר המשפטים לא ישאיר את הוועדה בלי המינוי.
רחל גרשוני: אולי נרשום: אחד לפחות.
תמי סלע: אני חשבתי שלפחות אחד מהקוורום של החמישה הוא נציג ציבור, לצורך קיום ישיבה.
תמי סלע: זה מתוך השניים שהוזמנו.
אברהם מיכאלי: השאלה היא אם הם לא יתקעו את הקוורום.
מנחם בן-ששון: לכן התשובה שלה, שלא נהיה קנאים לשניים ונוותר על אחד.
מנחם בן-ששון: במובן מסוים, גם היושב ראש הוא נציג ציבור, הוא לא פקיד.
אברהם מיכאלי: הם לא מתוגמלים?
מנחם בן-ששון: אני מקווה שלא, משום שאין לנו ממה לתגמל אותם בקרן הזאת.
רחל גרשוני: דברתי עם מנכ"ל משרד המשפטים, לא זו תהיה הבעיה.
נעמה מנחמי: "(י) החלטות הוועדה יתקבלו לאחר הצבעה על פי רוב קולות החברים; במקרה של שוויון במניין הקולות, יינתן משקל של קול נוסף ליושב ראש הוועדה.
נעמה מנחמי: " בסעיף 6 אלה היו תפקידים שהיו מסמכותו של יושב-ראש הוועדה.
נעמה מנחמי: העברנו אותם לאפוטרופוס במסגרת השינויים שעשינו לאור סעיף ההסמכה.
הלית אילסר: ההערה שלי מתקשרת גם לתקנה 2, עליה דיברתי בתחילת הדברים.
הלית אילסר: הנוסח שהונח היום על השולחן שונה מהנוסח הקודם.
הלית אילסר: השינוי אומר שכל האחריות היא של האפוטרופוס הכללי, שצריך לפעול בהתאם להמלצת הוועדה.
הלית אילסר: מדובר כאן בשינוי תפיסה מהותי מהתפיסה שהייתה עד היום ומהטיעונים הפנימיים של הוועדות הפנימיות שערכו את התקנות.
הלית אילסר: הכיוון של האפוטרופוס הכללי – וזה מה שאמרנו כל הזמן – הוא שאנחנו מבינים את התפקיד שלנו פה כתפקיד יותר טכני; אנחנו אמורים לתפוס את הרכוש, לממש אותו ולחלק אותו בהתאם להחלטה של הוועדה.
הלית אילסר: אותו דבר זה גם לפי פקודת הסמים המסוכנים.
הלית אילסר: יש מועצה שהוקמה והאפוטרופוס הכללי פועל בהתאם להנחיות המועצה.
מנחם בן-ששון: ואת רואה שזה, פחות או יותר, תמונת ראי.
הלית אילסר: אנחנו רואים שעובד היום, וזה מנגנון שעובד טוב.
נעמה מנחמי: לשם כיוונו.
מנחם בן-ששון: ניסינו להתאים.
מנחם בן-ששון: האמת היא שאם היה פנאי הייתי משנה את החוק שלנו והייתי מגדיר את הדברים בצורה מאוד ברורה כדי שלא תהיינה חלק מהפרצות בהן נתקלנו בין משרד האוצר לבין האפוטרופוס ולבין הגופים האחרים.
מנחם בן-ששון: בשלב הנוכחי אנחנו מתאימים את עצמנו לחוק הסמים המסוכנים.
הלית אילסר: הנוסח הקודם יותר תאם את מה - - -
רחל גרשוני: האמת היא שלא, זה יותר מותאם.
מנחם בן-ששון: קיבלתם יותר סמכויות.
הלית אילסר: נכון, ואני אומרת תודה, אבל אני לא חושבת שאני רוצה.
מנחם בן-ששון: נשלם לך עוד מעט בשביל זה, ואת יודעת שלא תקבלי יותר מחצי אחוז.
מנחם בן-ששון: בחילוט את מקבלת 5%, מאתנו חצי אחוז, כי פה מדובר בקרן קטנטונת בינתיים.
הלית אילסר: הקרן קטנה, הסכומים מאוד נמוכים.
הלית אילסר: אני לא חושבת שהסכומים כאן באמת יכסו את הפעילות.
מנחם בן-ששון: גברתי, תחזרו למשרד המשפטים ותגידו איך שאתם רוצים.
מנחם בן-ששון: אנחנו ראינו את המודל כמודל שעובד, כמודל שצריך לאמץ אותו.
רחל גרשוני: המודל של חוק הסמים ושל טיוטת הלבנת הון הוא המודל היותר מתאים לאינסטנציות האלה.
רחל גרשוני: בואו נחשוב מה זה מוסיף לכם מעשית; מעשית הוועדה מקיימת את הדיונים וממליצה.
רחל גרשוני: אמנם אתם מחליטים, אבל על פי המלצת הוועדה.
רחל גרשוני: אז מה זה מוסיף?
רחל גרשוני: זה מוסיף את זה שאתם עושים את הדוח, שאתם יכולים להיעזר בוועדה ואתם מוודאים שהעניינים מתנהלים כך שיש 50% לפחות בכל שנה שהם נפגעי עבירה.
רחל גרשוני: זה מה שנוסף מבחינה מעשית לתפקידים שלכם.
רחל גרשוני: העניין שהוועדה ממליצה ואתם מחליטים לא מוסיף.
נעמה מנחמי: אקריא את הסעיף בתקנות הסמים המסוכנים שמתייחס, והקרן שלנו היא ממש סעיף דומה.
נעמה מנחמי: בסעיף 7 לחוק הסמים המסוכנים, דרכי הנהלת הקרן לטיפול בנכסים שחולטו: האפוטרופוס הכללי יפעל לחלוקת נכסי הקרן למטרות המנויות בסעיף 36(ח)(ב) לפקודה; חלוקתם למטרות המנויות בפסקאות (2) ו-(3) שם תהיה על פי הוראות המועצה בלבד.
מנחם בן-ששון: ופה זה על פי הוראות הוועדה.
רחל גרשוני: גם בטיוטה להלבנת הון זה בדיוק אותו דבר: האפוטרופוס הכללי יחליט על חלוקה של הכספים רק לאחר שהוועדה תדון בבקשה.
הלית אילסר: הלבנת הון זה אחרת משום שעדיין לא הותקנו התקנות, כרגע יש הסדר ביניים.
נעמה מנחמי: הכוונה היא אותו רעיון.
מנחם בן-ששון: ההערה שלך היא טובה.
מנחם בן-ששון: נחתום את זה: על פי החלטות הוועדה.
הלית אילסר: גם בתקנה 6 אתם משנים את הניסוח?
נעמה מנחמי: תקנה 6 נמחקה.
נעמה מנחמי: "האפוטרופוס הכללי 7.
נעמה מנחמי: (א) בביצוע תפקידו לפי סעיף 377ה(א) לחוק ותקנה 2, יפעל האפוטרופוס הכללי לפי סעיפים 4, 9 עד 14, 16, 17, ו–19 לחוק האפוטרופוס, בשינויים המחויבים לפי העניין; פעולות כאמור בסעיף 9(ג) לחוק האפוטרופוס טעונות גם אישור מראש של הוועדה.
נעמה מנחמי: " אני רוצה להבהיר מה הם כל הסעיפים האלה.
נעמה מנחמי: סעיפים 2 ו-3 הם סעיפים כלליים שמדברים על מעמד האפוטרופוס, מינוי סגנים, העובדה שהוא מהווה רשות - לא דברים רלוונטיים כל כך אלינו.
נעמה מנחמי: סעיף 4 זה פעולה באמצעות נציג העובדה שניתן לדרוש מהנציג ערובה או שיעבוד כדי להבטיח את הפעולות שלו.
נעמה מנחמי: סעיף 9 הוא אופן ניהול הכספים.
נעמה מנחמי: סעיף 10 - ועדת השקעות; סעיף 11 - ניהול חשבונות וביקורת חשבונות; סעיף 12 – הוצאות ניהול; סעיף 13 – עיון במסמכים של האפוטרופוס שמבקשים לעיין בהם; סעיף 14 – סמכות בית המשפט לתת הוראות על פי בקשה של האפוטרופוס או של היועץ המשפטי; סעיף 16 – רכוש שחולק והפעולה בכל זאת תקפה, גם אם אחר כך מתברר שהיא נעשתה בטעות, אם זה נעשה בתום לב; סעיף 17 - סמכות עזר דרך בית המשפט לעניין חקירות ובירורים; סעיף 19 – פטור מאחריות לנזקים.
מנחם בן-ששון: למה סעיפים 15 ו-18 לא נכללים?
תמי סלע: זה לא רלוונטי.
מנחם בן-ששון: גברת אילסר, את מסכימה שזה לא רלוונטי?
מנחם בן-ששון: מדוע את רוצה את סעיפים 2 ו-3 בפנים?
מנחם בן-ששון: דרך אגב, הם היו בהתחלה.
הלית אילסר: מלכתחילה חשבתי אם יש טעם או אין, אבל אם כבר מחילים סעיפים מכוח חוק האפוטרופוס הכללי אז אפשר להחיל את סעיף 2.
הלית אילסר: בסיפא שלו כתוב שהאפוטרופוס הכללי מוסמך לבצע גם כל תפקיד אחר שקיבל על עצמו.
הלית אילסר: יכול להיות שיהיה רלוונטי ואפשר יהיה לעשות עם זה שימוש.
מנחם בן-ששון: אין לי בעיה, להיפך.
הלית אילסר: סעיף 3 אומר שהאפוטרופוס הכללי הוא תאגיד כשר לכל סמכות, מכוח הסעיף הזה אנחנו מוסמכים לייצג את עצמנו בבתי משפט ובערכאות.
הלית אילסר: יכול להיות שזה יהיה רלוונטי.
מנחם בן-ששון: בסדר, שניהם נכנסים.
אביטל בגין: חשבנו שזה ברור, שאנחנו לא צריכים לקבוע פה - - -
רחל גרשוני: כי אחרת אין אפוטרופוס כללי.
הלית אילסר: ברור שזה המעמד שלכם וזו הסמכות שלכם.
הלית אילסר: זה לא קריטי.
מנחם בן-ששון: טוב, נשאיר.
נעמה מנחמי: רצינו לברר אתכם לגבי 9(ג)(1) ו-(2).
נעמה מנחמי: אנחנו חושבים שסעיף 9(ב) הוא לא רלוונטי.
נעמה מנחמי: אקריא: מנהל האפוטרופוס הכללי את נכסי עזבונו של פלוני, רשאי הוא לסלק מתוכו, לפי שיקול דעתו, את ההוצאות הכרוכות בהלווייתו ובקבורתו, בהצבת מצבה על קברו וכן באזכרתו, לפי הנהוג בנסיבות העניין.
הלית אילסר: אני חושבת שגם סעיף (א) לא צריך להיות.
נעמה מנחמי: אקרא אותו:
נעמה מנחמי: האפוטרופוס הכללי חייב לכנס את הנכסים שבניהולו, לנהלם ולעשות בהם מה שעשוי, לדעתו, להועיל למעוניינים בהם.
נעמה מנחמי: אנחנו חשבנו שזה ברור.
מנחם בן-ששון: את (2) ו-(3) כדאי.
נעמה מנחמי: (ב) נראה מיותר ו-(ג) אומר: פעולות אלה טעונות אישור מראש של בית-המשפט: (1) פעולה שתקפה תלוי ברישום בפנקס המתנהל על פי חוק; (2) מכירת נכס ששוויו המוערך עולה על 100,000 לירות או על סכום אחר שקבע שר המשפטים בתקנות באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת.
נעמה מנחמי: דרך אגב, כמה זה 100,000 לירות?
הלית אילסר: היום זה יוצא כמעט 80,000 שקלים.
הלית אילסר: לגבי הסעיפים שמקנים סמכות לבית משפט - סעיפים 9 ו-14 – אנחנו חושבים שאין בהם צורך.
הלית אילסר: זה לא מנגנון שקיים לפי כל חוקי החילוט האחרים ואין בהם צורך כי האפוטרופוס הכללי יפעל לפי החלטת הוועדה.
הלית אילסר: החוק הזה עוסק בדרך כלל בניהול נכסי נעדרים.
הלית אילסר: כאשר אנחנו רוצים למכור נכס או לעשות איזושהי פעולה חריגה אנחנו צריכים לבוא לבית המשפט ולהסביר לו למה זה ייטיב עם אותו נעדר שאני מנהלת את רכושו, למה זה ישרת את טובת העניין.
הלית אילסר: כאן אין צורך בכך משום שיש את הוועדה, שמחליפה את בית המשפט לצורך כך.
הלית אילסר: נקבל אישור מהוועדה למכור נכס, אנחנו עושים את זה היום גם עם הסמים; אנחנו פונים למועצה, מבקשים אישור למכור נכס מקרקעין.
הלית אילסר: הרציונאל של חוק האפוטרופוס הכללי הוא ניהול בנאמנות עבור מישהו אחר.
הלית אילסר: אנחנו לא אמורים לנהל רכוש במשך עשרות שנים.
הלית אילסר: אנחנו אמורים לקבל רכוש, לממש אותו ולחלק בהתאם למה שהוועדה תקבע.
הלית אילסר: אז אין צורך במנגנון נוסף של פיקוח בית משפט.
הלית אילסר: הרעיון של פיקוח בית משפט דומה לפיקוח על פעולות שמבצעים לגבי נכסים של קטינים.
הלית אילסר: מי שנעדר צריך שיהיה לו איזשהו אבא, איזה בית משפט שיוודא שלא נעשה כאן משהו לא תקין.
אביטל בגין: אני מסכימה שלא צריך את סעיף 9(ג) מהטעם שמדובר פה בכסף שהוא כבר של המדינה.
אביטל בגין: בית המשפט כבר חילק אותו, העביר אותו.
אביטל בגין: זה בניגוד לנכס עזוב, שהוא נכס של אדם.
נעמה מנחמי: כלומר, כל סעיף 9(ג).
רחל גרשוני: סעיף 9(א) חשוב.
מנחם בן-ששון: נשאיר את 9(א).
נעמה מנחמי: ולהשאיר לגבי 9(ג) את אישור הוועדה.
רחל גרשוני: אתן רואות הוועדה כגוף מפעיל בקרה או גוף ממליץ?
מנחם בן-ששון: הוועדה היא גוף מנחה.
רחל גרשוני: היא ממליצה לאפוטרופוס.
מנחם בן-ששון: היא ממליצה, אבל ההמלצות הללו הן ההכרעה.
הלית אילסר: גם אני חושבת שאין צורך בסעיף 9(א).
מנחם בן-ששון: זה לא ענייננו, את צודקת.
רחל גרשוני: זה כמו בסמים - אישור הוועדה.
הלית אילסר: סעיף 13 מדבר על זכות עיון במסמכים למעוניין בנכס.
הלית אילסר: אני חושבת שאין בזה צורך בנוסח הזה.
הלית אילסר: אפשר, כמובן, לעשות הוראות שקיפות אחרות בתקנות, אבל אין צורך בנוסח הזה בחוק.
הלית אילסר: הרעיון שכל מי שמעוניין, שמוגדר בחוק האפוטרופוס הכללי כבעל קיימת או צפויה, זכאי לעיין במסמכים שקשורים.
מנחם בן-ששון: אנחנו לא מוסיפים.
תמי סלע: סעיף 13 מאפשר - - -
רחל גרשוני: בחוק הסמים זה 13(ב), אבל יש פה מספיק שקיפות, גם הפרוטוקולים חשופים.
רחל גרשוני: לא צריך את סעיף 13.
הלית אילסר: אני שוב מזכירה שתפקיד האפוטרופוס הכללי הוא טכני.
הלית אילסר: אנחנו מקבלים את הכספים ונחלק אותם.
תמי סלע: לי נראה שזה יכול להתאים לסיטואציות שיש טעות בחילוט רכוש, ומישהו רוצה פרטים לגבי הרכוש המחולט, שהוא טוען ששייך לו או שהוא היורש שלו, והוא רוצה לעיין במסמכים אצל האפוטרופוס.
תמי סלע: נראה לי שסעיף 13 יכול לסייע לאיש.
הלית אילסר: המנגנון לגבי מי שאומר שיש לו זכות ברכוש מוסדר בחקיקה הראשית, ואלה הליכים שמתנהלים בפני בית המשפט שנתן את צו החילוט.
הלית אילסר: אצל האפוטרופוס הכללי אין שום מסמך שיכול לעניין אותו, שיכול להיות רלוונטי או קשור.
מנחם בן-ששון: אנחנו משאירים את 13.
מנחם בן-ששון: קראתי מסמכי אפוטרופוס היסטוריים בשנתיים האחרונות ראיתי שם דברים שמאוד מעניינים את מי שמחפש רכוש, לא את ההיסטוריון.
הלית אילסר: החשש שלי הוא שזה יסיט את הזירה.
הלית אילסר: היום החוק אומר שהזירה של מי שטוען לזכויות היא בבית המשפט שנתן את החילוט.
הלית אילסר: זה יכול עכשיו להסיט את הזירה למקום אחר, שאין לו שום קשר.
מנחם בן-ששון: גברת אילסר, אילו האפוטרופוס היה בא אליי לפני שנתיים ואומר לי: מגיע לנו כסף מקרן חילוט, אף אחד לא עשה שום דבר; או אם האפוטרופוס לאורך הדרך, בסיפור של נכסי הנספים, היה משלים את כל המשימות לפני הזמן, אז הייתי רגוע.
הלית אילסר: כמי שמטפלת בנכסים של נספי שואה ומלווה את זה - לפחות בחצי השנה האחרונה מאז שאני בתפקיד – יכולה להגיד שאנחנו מקדמים בצורה רבה את הנושא.
הלית אילסר: העברנו את חלק הארי של הנכסים שנמצאים בידי חברת הנכסים ואנחנו עדיין ממשיכים באופן יומיומי לעבוד אתם בשיתוף פעולה.
מנחם בן-ששון: חבל שיהיה דיאלוג.
מנחם בן-ששון: יש לי ניסיון, שכדאי לתרגל בו את האפוטרופוס, שבמקרה הזה הנאמנות תהיה נאמנות שנתונה לביקורת, ובמקרה הזה לא נוכל לקבל אותה אם אסגור את המסמכים בפני אנשים שיש להם ערעור.
מנחם בן-ששון: ראית שאני משתדל להיזהר מפני הטרדה של גופים מסוימים, במקרה הזה שקיפות היא חלק מהעבודה המסודרת של האפוטרופוס.
מנחם בן-ששון: שאלת פעם את האזרחים בישראל כמה זמן לוקח להם לקבל צו ירושה?
הלית אילסר: לפני שנעבור לסעיף (ב) רציתי לדבר על סעיף 19 לחוק האפוטרופוס הכללי.
הלית אילסר: הסעיף הזה אומר שהאפוטרופוס הכללי פטור מאחריות אם הוא פעל בהתאם לאישור בית המשפט.
הלית אילסר: מה שנדרש, במקום "אישור בית המשפט" זה "בהתאם לאישור הוועדה".
מנחם בן-ששון: בסדר, זה נכנס לשינויים המחויבים.
מנחם בן-ששון: אני מזהיר את עצמנו מפני תיקון כזה משום שאם תעשי את כל התיקונים עכשיו, כתוצאה מזה שינויים שלא עשינו לא יבוצעו.
מנחם בן-ששון: זה שינוי מחויב כטריוויאלי, הכנסת אותו – יכול להיות שיש עוד עשרה שינויים שצריך היה להכניס אותם והם לא ייכנסו.
תמי סלע: אני חושבת שסעיף (א), שמדבר על דינו כדין המדינה, הוא גם סעיף שמדבר על כך שאם המדינה פעלה על פי הרשות בחוק ובתום לב, פטורה מאחריות.
תמי סלע: (ב) זה רק תוספת, לא אכנס עכשיו לתוך הסעיף ואשנה אותו.
נעמה מנחמי: "(ב) האפוטרופוס הכללי ירשום רכוש המופקד בקרן, לפי שם הטוען לזכות בו; הרישום יכלול את מספר התיק בבית המשפט, שם הצדדים, תאריך צו החילוט, פרטי זיהוי הרכוש, פרטי זיהוי בעל הרכוש, פרטי זיהוי המחזיק ברכוש, מיקום הרכוש והשימוש הנוכחי ברכוש.
נעמה מנחמי: (ג) האפוטרופוס הכללי ירשום קנס שהופקד בקרן במרשם לפי שם משלם הקנס; הרישום יכלול את מספר התיק בבית המשפט, שמות הצדדים, תאריך הטלת הקנס, סכום הקנס ופרטי זיהוי משלם הקנס.
נעמה מנחמי: (ד) האפוטרופוס הכללי ידווח לוועדה לפני כל ישיבה, על יתרת הנכסים העומדים לחלוקה ועל סכום הקרן השמורה לפי תקנה 9.
נעמה מנחמי: (ה) האפוטרופוס הכללי רשאי לממש רכוש שהופקד בקרן אם ראה שהדבר דרוש לשם חלוקתו, לשם יעול הטיפול בו או לשם ביצוע תשלומים המוטלים על הקרן; מימוש רכוש הכרוך בפעולות המנויות בסעיף 9(ג) לחוק האפוטרופוס, טעון אישור מראש של הוועדה.
נעמה מנחמי: " סעיפים (ו) ו-(ז) נמחקו כרגע, הם ישובו אלינו בקרוב.
נעמה מנחמי: סעיף (ו) החדש: "האפוטרופוס הכללי אחראי לוודא שהסכום השנתי שיוקצה לשיקום של נפגעים, טיפול בהם והגנה עליהם, לא יפחת ממחצית מנכסי הקרן בשנה אחת בהתאם לסעיף 377ה(ד)(1) לחוק;" אנחנו מוצאים שאפשר להוסיף: "האפוטרופוס הכללי רשאי להסתייע לצורך כך ביושב ראש הוועדה".
נעמה מנחמי: זה היה במסגרת ההתאמות, אבל בעקבות ההערות האחרונות אולי אפשר להחזיר את זה ליושב ראש הוועדה.
הלית אילסר: גם אני חושבת שצריך להחזיר את זה ליושב ראש, בידיו הסמכות אז גם האחריות.
מנחם בן-ששון: לי עדיף, משום שאחריות טוב שתהיה אצלו.
נעמה מנחמי: סעיף (ז) החדש: "לא יבוצע תשלום מן הקרן ללא אישור האפוטרופוס הכללי.
תמי סלע: זה היה גם קודם.
מנחם בן-ששון: למה אני צריך את האישור של האפוטרופוס?
מנחם בן-ששון: כי הוא הבעלים של הרכוש.
נעמה מנחמי: גם אנחנו.
נעמה מנחמי: סעיף (ז) החדש ירד.
נעמה מנחמי: "(ח) האפוטרופוס הכללי, בתיאום עם יושב ראש הוועדה, ימציא למנהל הכללי, מדי שנה, ולא יאוחר מששה או שלושה חדשים לאחר תום שנת הכספים, דין וחשבון מסכם על פעולות הקרן שאישר רואה חשבון - - -"
מנחם בן-ששון: חברי הכנסת מבקשים שלושה חודשים, משום שזו קרן כל כך קטנה.
מנחם בן-ששון: כשתהיה הרבה עבודה אז נידרש לזה.
נעמה מנחמי: אז נשאיר שלושה חודשים.
נעמה מנחמי: "- - - לרבות סך כל הכספים שחולקו מנכסי הקרן, רשימת מבקשים שקיבלו כספים והסכום שקיבל כל מבקש, ולאלו מבין המטרות כאמור בסעיף 377ה(ד) לחוק חולקו כספים; האפוטרופוס הכללי רשאי לכלול בדוח את ממצאיו באשר להמלצות בדבר חלוקת הרכוש.
הלית אילסר: אני חושבת שאנחנו צריכים להחזיר את סמכות יו"ר הוועדה לערוך את הדוח הזה, והאפוטרופוס הכללי יסייע לו.
הלית אילסר: לגבי התקופה, אנחנו מבקשים שזה יהיה שישה חודשים, משום שהאפוטרופוס הכללי ממילא אמור להגיש דין וחשבון לכנסת לפי סעיף 10 לחוק האפוטרופוס הכללי.
מנחם בן-ששון: שכנעת אותי בחלק השני ולא בחלק הראשון.
מנחם בן-ששון: לכן, אם זה האפוטרופוס הכללי אז זה יהיה חצי שנה.
נעמה מנחמי: "הוצאות ניהול 8.
נעמה מנחמי: (א) הוצאותיה של הקרן ייגבו מכלל הנכסים המופקדים בה, לרבות שכר הניהול של האפוטרופוס הכללי.
אברהם מיכאלי: אז מה יישאר שם אחרי ההוצאות?
נעמה מנחמי: שכר הניהול של האפוטרופוס הוא באחוזים.
נעמה מנחמי: עוד מעט נגיע אליו.
מנחם בן-ששון: אני לא רוצה שיהיה שכר לאנשים.
נעמה מנחמי: "(ב) שכר הניהול של האפוטרופוס הכללי בעד ניהול נכס שהופקד בקרן, יהיה: (1) שכר של 2 אחוזים וחצי משוויו הכולל של רכוש שהופקד בקרן; (2) שכר שנתי של 1/2% מערך ההשקעה עבור השקעת כספים שמקורם בקנסות שהופקדו בקרן.
נעמה מנחמי: (ג) שכר הניהול ייגבה עם הפקדתו של הנכס.
מנחם בן-ששון: אני לא מוצא סיבה שהשכר יהיה יותר מ-0.5% גם בחלק הזה.
מנחם בן-ששון: אין פה פעילות, כמו ששמענו מגברת אילסר.
הלית אילסר: הפעילות של האפוטרופוס הכללי היא פעילות של הוצאות שתלויות בהכנסות.
הלית אילסר: השכר שקבוע באפוטרופוס הכללי הוא של 5%, כאשר כאן דובר על הפחתה של 50% לרמה של 2.5%.
מנחם בן-ששון: יש לי הצעת פשרה: לכי על נכסים 5%; וקנסות כמו שאת מקבלת שם – אפס אחוז.
מנחם בן-ששון: אני חי עם זה, כי כאן לא יהיו נכסים.
מנחם בן-ששון: במקרה הטוב אלה יהיו כספים, ואני מניח שלא אשלם הרבה.
מנחם בן-ששון: אפס כפול 5% נשאר אפס.
הלית אילסר: הרעיון של 2.5% זה גם מנכסים וגם מכספים.
מנחם בן-ששון: נכון מאוד, אבל כאן פיצלנו את זה, ואם האפוטרופוס רוצה לקבל את המגיע לו, את יתרת הבשר כפולת האפס – שיקבל את ה-5% באחד ו-0.5% או 0.25% מערך ההשקעה האחרת.
תמי סלע: בתקנות הכלליות נקבעו 5% לגבי ניהול של נכסים ו-0.5% לגבי השקעת כספים.
תמי סלע: בתקנות הסמים עשו כנראה פשרה או איזון וקבעו 2.5% לגבי הכול.
תמי סלע: אני לא יודעת איך חשבו שתהיה חלוקת הנכסים מול כספים אחרים שיגיעו לשם.
תמי סלע: כנראה ששם זה בעיקר חילוטים, אז רצו להפחית.
תמי סלע: בקרן הזו, לעומת זו, הרוב הם כספים שהם תוצאה מקנסות, ויוצא ש-2.5% זה הרבה מאוד ביחס למה שיש שם.
תמי סלע: הרוב זה השקעת כספים, אז למה ללכת לשכר שהוא מעבר ל-0.5%?
הלית אילסר: אולי אסביר.
הלית אילסר: השכר של 2.5% נגבה גם מנכסים, כמו מקרקעין, וגם מכספים.
הלית אילסר: 0.5% זו הוראה נפרדת, שזה אומר שלגבי הכספים שצריך להשקיע יש לנו יחידה - בסכום קטן יש גם הוצאה לברוקרים - וצריך לשלם עבור מישהו שיעשה את פעולות ההשקעה ומכאן מגיע 0.5%.
הלית אילסר: נכון שלגבי חוקי החילוט האחרים ויתרו על 0.5% שנתי.
הלית אילסר: כלומר, יש שכר של 2.5% מכול הנכסים שמגיעים, לא משנה אם מקורם בנכס מקרקעין או מקורם בנכס כספים.
הלית אילסר: מקובל עליי, אם זו ההערה שלכם, לקבוע אחידות כמו שנקבע בחוקי החילוט האחרים – 2.5%.
מנחם בן-ששון: ומה עם ערך ההשקעה עבור השקעת כספים, אחרי שהשקעת כספים היא באפס אחוז?
הלית אילסר: הנושא של ערך ההשקעה זה דבר שנשמח אם יתווסף כאן.
מנחם בן-ששון: לא תוכלו לקבל אותו, ויתרתם עכשיו על ה-0.5%.
מנחם בן-ששון: זאת אומרת, אתם רוצים 2.5% משוויו הכולל של הנכס.
הלית אילסר: כן, בין אם זה כספים ובין אם זה מקרקעין.
מנחם בן-ששון: משרד המשפטים, זה הנוסח המקורי שלכם.
מנחם בן-ששון: אתם רוצים להוריד להם משהו?
רחל גרשוני: אין לי דעה.
מנחם בן-ששון: האפוטרופוס, זאת ההזדמנות לוותר על 0.5% נוסף.
הלית אילסר: ראשית, כמי שמנהלת עכשיו את היחידה, אני רואה חשיבות לאחידות ולהוראות דומות בחוקים שונים.
מנחם בן-ששון: זאת טענה טובה.
מנחם בן-ששון: קודם קיבלנו את זה מעורכת הדין בגין, אני לא יכול להתווכח אתה.
מנחם בן-ששון: לכן הורדתי לך את 0.5% הנוסף.
מנחם בן-ששון: זה יהיה נוסח משרד המשפטים בסעיף (ב).
נעמה מנחמי: יש לי שאלה לגבי סעיף (ג): למה השכר נקבע עם ההפקדה של הנכס?
נעמה מנחמי: אני חושבת שבתקנות האפוטרופוס – שכר זה דווקא לאחר ביצוע הפעולות.
הלית אילסר: בתקנות האפוטרופוס – שכר נקבע שהשכר ייגבה עם תחילת הניהול, ואם לא ניתן לגבות בתחילת הניהול – למשל אם זה נכס מקרקעין - השכר ייגבה במועד הקרוב האפשרי.
הלית אילסר: זאת אומרת, אם יש לי נכס שאני צריכה לממש.
הלית אילסר: לכן אני חושבת שגם כאן צריך להוסיף בסיפא ששכר הניהול ייגבה עם הפקדתו של הנכס או במועד הקרוב האפשרי, לפי שווי הנכס ביום המימוש.
יובל יעקובי: לגבי סעיף (1), אנחנו לא צריכים להסביר ששכר של 2.5% משוויו של הרכוש שהופקד בקרן, למעט מזומנים או שווה מזומנים?
מנחם בן-ששון: הורדנו את זה, זה אפס אחוז על השקעה.
מנחם בן-ששון: הנוסח הוא כמו שהממשלה הביאה לנו, לא שיניתי אותו.
יובל יעקובי: סעיף (2) קטן בוטל?
נעמה מנחמי: "החזרת רכוש 9.
נעמה מנחמי: (א) ציווה בית משפט על החזרת רכוש שהופקד בקרן וטרם מומש, יחזירו האפוטרופוס הכללי לזכאי על פי הצו לקבלו משיקבל הודעה על כך מבית המשפט.
נעמה מנחמי: (ב) ציווה בית משפט על החזרת תמורתו של רכוש שהופקד בקרן או על תשלום דמי שימוש בו, או על פיצוי בשל נזק או פחת ברכוש כאמור, במסגרת ביטול צו החילוט, תשפה הקרן את אוצר המדינה בשיעור התשלומים ששילם לפי הצו מן הכספים שבידיה, או שיימצאו בידיה לאחר נתינתו.
נעמה מנחמי: קרן שמורה 10.
נעמה מנחמי: לשם מימון תשלומי השיפוי כאמור בתקנה 8(ב)" – עכשיו זה יהיה 9(ב) – "תשמור הקרן בידיה סכום במזומנים שיחסו לכלל הנכסים המופקדים בה אותה שעה יהיה כיחס שיקבע שר המשפטים מזמן לזמן, באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת; נכסים שהופקדו מעל יתרה זו יוחזרו לקרן ויחולקו בהתאם לתקנות אלה.
מנחם בן-ששון: אין לכם שום קרן שזה נהוג עם 5%?
מנחם בן-ששון: איך זה עובד בסמים?
הלית אילסר: לגבי סמים נקבע בחוק סכום של 500,000 שקלים; לגבי הלבנת הון הייתה החלטה פנימית שלנו, בעקבות המלצה של רואה חשבון – אבל שם הסכומים יותר גבוהים - על 15 מיליון שקלים.
מנחם בן-ששון: אז נשאיר כך.
נעמה מנחמי: בכל מקרה, אנחנו קובעים מכלל הנכסים ולא המזומנים.
מנחם בן-ששון: ברור, כי מזומנים אנחנו מקבלים חינם אין כסף.
נעמה מנחמי: "דין קדימה 11.
נעמה מנחמי: (א) בחלוקת נכסי הקרן יהיה לתשלומים המפורטים להלן דין קדימה לכל שאר התשלומים המוטלים עליה, לפי סדר העדיפות הבא: (1) תשלום הוצאות הניהול כאמור בתקנה 7;"
הלית אילסר: זה אמור להיות תקנה 8.
נעמה מנחמי: זה יחזור להיות 7.
מנחם בן-ששון: פיצוי נפגע לפי סעיף 377ה(ד), שינינו את הסדר מהתקנות.
נעמה מנחמי: "(2) פיצוי נפגע לפי סעיף 377ה(ד)(2) לחוק; (3) שיקום נפגעים, טיפול בהם והגנה עליהם לפי סעיף 377ה(ד)(1) לחוק.
נעמה מנחמי: (4) שיפוי אוצר המדינה לפי תקנה 8(ב);" החוק קובע ארבע מטרות בסעיף 377ה(ד) והן: שיקום של נפגעי עבירה, הטיפול בהם וכו'; תשלום פיצוי לנפגע בפסק דין נפגע עבירה; מניעה של ביצוע העבירה; ביצוע תפקידיהן של רשויות אכיפת החוק כדי לאכוף הוראות חוק זה לעניין עבירה.
נעמה מנחמי: 3 ו-4 שקראתי עכשיו שנמצאים בחוק לא מופיעים בדין קדימה.
נעמה מנחמי: מה שכן מופיע זה שתי הוראות שלכאורה לא נמצאות בחוק, וזה תשלום הוצאות הניהול ושיפוי אוצר המדינה – זה הוסיף משרד המשפטים.