GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יואל בריס: לעניין תקנה 15, שאמרנו שכנראה שבה לא תיפול היום הכרעה, ובכל זאת אני מציג מה שעשינו.
יואל בריס: הלכנו עוד צעד לכיוון.
יואל בריס: זה אל מול עמוד 60, שבו הוספנו שבמשך שנה אחת יהיה פרסום מלא.
מנחם בן-ששון: זאת השתדלות נאה, אבל לדעתי, זה בסוף יישאר.
עידו עשת: בתקנה 14ב, האם "המכרז המרכזי" אחרי התיקון הוצג בוועדה?
יואל בריס: זה הוצג.
עידו עשת: תקנה 16ב, ערבות מכרז, עדיין לא הוצגה לוועדה.
יואל בריס: בתקנה 16ב התיקון האחרון היה שצמצמנו את המקרים.
יואל בריס: הרי הרחבנו את מקרי החילוט ולבקשת הוועדה גם צמצמנו אותם מעט חזרה, כלומר, לא כל מידע מטעה או בלתי מדויק יהווה עילה לחילוט הערבות, אלא רק מידע מהותי, שהוא מוטעה או בלתי מדויק, או שהוא חזר בו מההצעה "לאחר חלוף המועד האחרון להגשת הצעות", כלומר, אנחנו כן מאפשרים לאדם שהגיש לתיבת ההצעות ב-08:00 והמועד האחרון להגשת הצעות הוא ב-12:00, הוא יכול עדיין ב-11:30 להגיש לוועדת המכרזים, עוד לפני שהיא פותחת את התיבה, שיידעו שהוא חזר בו מההצעה.
יואל בריס: אחרי פתיחת תיבת המכרזים ההצעה היא הצעה שאי אפשר לחזור ממנה.
עידו עשת: הוועדה ביקשה התייחסות לא רק לתקנת משנה (2), שדיברה על מידע מטעה או מידע מהותי, אלא גם על תקנת משנה (1), אם אני לא טועה, שדיברה על האם צריך לצמצם את "בדרך מקובלת או שלא בתום לב".
עידו עשת: זאת היתה הערה של ד"ר דקל, של ניקיון כפיים במקום "בדרך מקובלת או שלא בתום לב".
יואל בריס: אני יכול לכתוב חוסר ניקיון כפיים.
יואל בריס: הוא נהג במהלך המכרז.
יואל בריס: יש גם ביטוי בפסיקה בעורמה, בתכסיסנות או שלא בניקיון כפיים.
יואל בריס: אחד מאלה.
יואל בריס: אם הוא נהג בעורמה או בתכסיסנות, די בכך.
עידו עשת: זה יחליף את "בדרך מקובלת או שלא בתום לב".
יואל בריס: "בדרך מקובלת או שלא בתום לב" זה מונח מדיני החוזים.
מנחם בן-ששון: החשש שלנו היה שאתה יכול לתפוס כל מיני אנשים ברשת הזאת, ואנחנו לא רוצים שייתפסו.
עידו עשת: איך אמרת?
יואל בריס: בעורמה, בתכסיסנות או בחוסר ניקיון כפיים.
עומר דקל: יש ביטוי דומה לזה בתקנות העיריות (מכרזים).
עומר דקל: אפשר לראות גם שם.
עידו עשת: היה תיקון בתקנה 17ג.
עידו עשת: הוועדה ביקשה לתקן ולהגיד שכאשר לא ימציאו את מסמכי המכרז זה יהיה רק בנימוקים מיוחדים שיירשמו ובנסיבות מיוחדות.
יואל בריס: "בנסיבות מיוחדות ומנימוקים שיירשמו".
יואל בריס: לא צריך פעמיים "מיוחד".
מנחם בן-ששון: 17א(א), אומדן שווי ההתקשרות.
מנחם בן-ששון: האם קראנו?
עידו עשת: הוועדה ביקשה שהאומדן יהיה ברירת מחדל.
מנחם בן-ששון: שיהיה בראש הסעיף.
מנחם בן-ששון: אני זוכר שלא אהבתם את זה.
עידו עשת: הנוסח כרגע, שאין ברירת מחדל.
ליאור אגאי: בלתי אפשרי לעשות אומדן בברירת מחדל, כי למעשה אתה לעולם לא יכול לדעת מה יציע לך הצד השני.
ליאור אגאי: האומדן שנהוג היום ומה שאנשים מפרסמים, זה לפי התקציב שיש להם ולפי כמה יחידות הם עומדים לקנות, כאשר אתה מציע את מספר היחידות, ואתה פשוט מתאים את הכמות.
ליאור אגאי: היום למעשה אי אפשר לעשות אומדן אמת, כי כשאתה כותב מכרז, המכרז הוא לא רק על מוצר ספציפי, זה מכלול שלם של דברים, זה מחיר ההון של החברה- - -
מנחם בן-ששון: אתה רוצה למחוק את כל סעיף 17?
ליאור אגאי: להשאיר כאופציה, ודאי לא כברירת מחדל.
מנחם בן-ששון: המחשבה שלי היתה מה כלי העבודה שאני נותן לוועדה.
מנחם בן-ששון: אני חוזר על דיון שהיה לפני חודשיים או שלושה חודשים.
מנחם בן-ששון: מה כלי העבודה שאני נותן בידי הוועדה?
מנחם בן-ששון: אמרנו, שוב בהנחייתו של ד"ר דקל, שככלל תשתדל לתת אומדן, ואז אתה לפחות יודע, גם הוועדה יודעת, אולי גם אנשים מסביב, יודעים באילו מרחבים אנחנו חיים.
ליאור אגאי: אין לוועדה היכולת לעשות את זה.
עומר דקל: אני יכול גם לקבל את העמדה של ליאור אגאי, שהאומדן יכול להיות בשיקול דעת.
מנחם בן-ששון: אמרתי לכתוב רך.
ליאור אגאי: אני אספר לך מהפרקטיקה כמה מקרים יש- - -
מנחם בן-ששון: אתה לא רוצה את זה?
ליאור אגאי: מה זה אומר "רך"?
מנחם בן-ששון: אני שואל אם אתה לא רוצה את זה, זה הכול.
ליאור אגאי: הרך שלך הוא קצת קשה לי.
מנחם בן-ששון: אתה רוצה את זה או לא רוצה את ההקדמה הזאת?
מנחם בן-ששון: לא יהיה.
מנחם בן-ששון: אתם עדיין רשאים לשמח אותי ולהחזיר את זה.
מנחם בן-ששון: ויתרתי על זה, אבל אם אתה רוצה לכתוב סעיף רך, אני מרשה לך ואני אשמח לקבל אותו.
ליאור אגאי: יש בהוראות התכ"ם.
יואל בריס: אני עכשיו במכרז המסגרת, תקנה 17ו(5), הוספנו, רק לשם ההבהרה, שאם מכרז המסגרת הוא מכרז מרכזי, אז ועדת המכרזים לעניין ההזמנה היא לא ועדת המכרזים המרכזית, אלא ועדת המכרזים של יחידת הקצה.
מנחם בן-ששון: ב-18(ב) קיבלת דבר שנתן לך מרחב, "ניתן להתנות את ההשתתפות במכרז בתשלום סביר בעבור עריכת המכרז".
יואל בריס: משרד המשפטים עוד לא חזרו אלי.
מנחם בן-ששון: אני מוכן למחוק את זה.
יואל בריס: אני לא רוצה שמישהו עוד יגיד לי שכאן חרגתי מסמכות.
מנחם בן-ששון: הבטחתי ליועץ המשפטי שבתוך כמה חודשים אני אשכח את כל תקנות חובת המכרזים, אבל עכשיו צריך לזכור.
עידו עשת: פה התבקשה גם התייחסות של משרד המשפטים וגם שלכם.
מנחם בן-ששון: רבותי, נציגי ממשלת ישראל, תחזרו אלי.
מנחם בן-ששון: מבחינתי אפשר למחוק את סעיף הזה.
קרן דהרי: כבר היום בתקנה 17(א) כתוב שניתן לקבוע כי מסמכי המכרז יומצאו תמורת תשלום.
קרן דהרי: זה הנוסח כיום.
עידו עשת: זה עבור מסמכי המכרז.
מנחם בן-ששון: גברתי, שם התריתי בכם שזה יהיה אלא בעבור תשלום הפקה, זאת אומרת הנייר.
מנחם בן-ששון: את זוכרת?
מנחם בן-ששון: אני רוצה לראות את זה מראש, ובכלל אני רוצה לראות מראש דברים לפני הדיון.
יואל בריס: נבוא עם נוסח נקי ו"מגוהץ", אין גם טעם להצביע על סימני מהדורה.
יואל בריס: נעשה נוסח נקי וסופי.
אברהם מיכאלי: "תשלום סביר" זה דבר לא ברור בכלל.
ליאור אגאי: יש לי הצעה לייעול.
ליאור אגאי: אפשר דווקא פה להטיל על החשב הכללי לקבוע כללים לעניין עלות של מכרזים.
ליאור אגאי: הכלי הזה של עלות של מכרזים הוא כלי פנטסטי, כי לפעמים מכרזים, גם של מאות מיליוני שקלים, אנחנו לוקחים משהו כמו 1,000 שקלים, אבל זה גם דמי רצינות.
ליאור אגאי: ברגע שאף אחד לא רוכש, אני יודע שאולי אני צריך להוריד תנאי סף.
מנחם בן-ששון: משרד המשפטים לא מרשה לך.
ליאור אגאי: צריך שיהיו כללים אחדים.
ליאור אגאי: לא נראה לי הגיוני שכל משרד לוקח משהו אחר.
מנחם בן-ששון: תשוחח על כך בממשלה.
מנחם בן-ששון: בזמנו שימשתי כמתווך ביניכם.
מנחם בן-ששון: יש לכם קשר, תדברו ותנסחו את זה.
מנחם בן-ששון: מה שאמרנו שאדם בשביל הנייר לא יכול לשלם 10,000 שקלים.
מנחם בן-ששון: הישיבה הבאה תהיה ישיבה של הצבעות.
מנחם בן-ששון: אין הרבה חסדים.
מנחם בן-ששון: זאת ישיבה, וזהו.
מנחם בן-ששון: אנחנו עושים אותה בתנאים לא נוחים לחברי הכנסת, כי כולנו צריכים לרוץ, כל אחד בעבודותיו עכשיו לקראת הבחירות.
מנחם בן-ששון: איש לא מאושר מזה, אבל זה מה שנכפה עלינו בכוח הנסיבות.
מנחם בן-ששון: אני לא יכול לתת עוד שעות חסד כאלה.
מנחם בן-ששון: לכן, אל תנסו לחשוב שמא אנחנו לא זוכרים מה שהיה בדיונים הקודמים.
יואל בריס: לגבי האחד הזה נשכח ממני.
עידו עשת: 19(ה).
יואל בריס: "מכרז שאינו מכרז ממוכן תיפתח תיבת המכרז לא יאוחר מסוף יום העבודה שאחרי המועד האחרון להגשת ההצעות במכרז" – כלומר, לצורך העניין, אם זה יום רביעי ב-10:00, אז עד יום חמישי בסוף יום העבודה חייבים לפתוח – "אלא אם נימקה ועדת המכרזים את הצורך בפתיחת התיבה במועד מאוחר מן המועד האמור.
יואל בריס: " – זה, למשל, בצווי מניעה למיניהם, שאמורים לא לפתוח.
עידו עשת: הוועדה ביקשה לחזור אליה עם תשובה לגבי פומביות פתיחת התיבה.
יואל בריס: אמרנו שלא.
יואל בריס: אנחנו לא ערוכים לזה מבחינה מינהלתית.
יואל בריס: זה בא האחד עם השני.
יואל בריס: אם אומרים שפתיחת התיבה פומבית, זה אומר שפתיחת התיבה היא במועד האחרון להגשת ההצעות.
מנחם בן-ששון: אפשר לפחות לצלם בווידיאו כדי שלא יהיו טענות ומענות?
ליאור אגאי: הפומביות היא כלפי הספקים?
ליאור אגאי: אתם באמת רוצים שהספקים יישבו עם חברי ועדות המכרזים?
מנחם בן-ששון: האם לא תהיה טענה שפתחו ופתאום נעלם משהו?
ליאור אגאי: זה לא קרה, עד כמה שאני זוכר.
עומר דקל: ברשויות המקומיות הפתיחה פומבית.
עומר דקל: אני חושב שיש בזה משהו נקי, אבל אני מבין את הנטל הביורוקרטי.
מנחם בן-ששון: האם יש בעיה לצלם את זה?
יואל בריס: זה עלויות.
מנחם בן-ששון: תוריד את זה.
יואל בריס: אני זוכר שהצגנו את זה.
מנחם בן-ששון: גם אני זוכר את הדיון.
יואל בריס: 19א1 הצגנו, זה טכני.
יואל בריס: בנושא של תנאי המערכת היו הוראות פזורות, וריכזנו אותן בתקנה אחת.
יואל בריס: זה סדר וניקיון מבחינת הניסוח.
מנחם בן-ששון: האם אתה רוצה לספר לי על חתימה אלקטרונית מאושרת?
מנחם בן-ששון: אני מספר ליועץ המשפטי שבינתיים זה עבר בקריאה הראשונה.
יואל בריס: זה עבר בקריאה הראשונה.
יואל בריס: אנחנו מכירים גם בחתימה אלקטרונית שהיא לא חתימה אלקטרונית ממשלתית לצורך מכרזים.
יואל בריס: נדמה לי שאמרנו את זה לפרוטוקול, אפשר להגיד את זה שוב.
יואל בריס: תקנה 19ג(4), חידדנו את זה להסרת ספק, שאם לא הוגשה הצעת מחיר משופרת ועבר המועד האחרון להגשת הצעות, יסתיים שלב הגשת הצעות המחיר למכרז.
מנחם בן-ששון: קראתם את זה.
יואל בריס: 21, זכות העיון.
עידו עשת: הנושא של הערת דקל 21(ב), האם הוצג?
ברוך לוברט: הוצג.
מנחם בן-ששון: האם הסיפה הוצגה?
יואל בריס: הוצגה.
יואל בריס: זה אפשרות לדחות הצעה למרות שהיא הצעה שקיבלה את הניקוד הגבוה ביותר אם יש סיבה מיוחדת לכך.
יואל בריס: נושא העיון, שזה ממש "סעיף דקל", היה עליו דיון, ועכשיו שתלנו אותו.
עידו עשת: עם ההבחנה של חוות דעת.
יואל בריס: חוות דעת משפטיות.
יואל בריס: "עמדת היועץ המשפטי בוועדה שהכריעה בעניין משפטי".
עידו עשת: גם ההברה שאין בזה כדי לגרוע מחוק חופש המידע.
יואל בריס: אמרנו שזאת אולי הוראה מיותרת מבחינת הנורמה, אבל היא נכונה מבחינת סדר הדברים.
מנחם בן-ששון: סיימנו את תקנה 21.
מנחם בן-ששון: מה עם תקנה 23, הצעת יחיד במכרז פומבי?
עידו עשת: חל השינוי שהוצע לגבי הכלל.
יואל בריס: שינינו את סדר הדברים.
יואל בריס: זה מתחיל מכך שהוא יכול לאפשר את הסיבוב הנוסף רק מפאת זה שמדובר בהצעה יחידה, אם היא חורגת מהאומדנים, ואז את הסתירה ההיסטורית שהיתה כל הזמן בין מגמת התקנות למגמת הפסיקה פתרנו בזה שלא החרגנו, השארנו את זה שיקול דעת הוועדה, האם מצב כזה, שיש בו מציע יחיד, דרך המלך היא לדחות את ההצעה ולצאת למכרז חדש או למרות שיש הצעה יחידה, כיוון שהמציע היחיד אינו אשם בכך שהוא נותר יחיד, לבחור בהצעתו.
יואל בריס: במקום שזה מכרז סגור, כדי לבחור בהצעה יחידה, צריך את אישור ועדת הפטור, וזה מסיבה ברורה, להסיר חשש שהמכרז הסגור מלכתחילה היה מניפולציה או תרגיל כדי להגיע לאותה הצעה יחידה שהיתה רצויה על ועדת המכרזים.
עידו עשת: בתקנת משנה (4) היה שינוי.
יואל בריס: בתקנה 24 יש פסקה (10) שהצגנו, אני לא זוכר אם קראנו את הנוסח שלה.
יואל בריס: הנוסח הוא "הוראות בעניין עידוד טובין ותאגידים בעלי תקן סביבתי בהתקשרויות של משרדים; לעניין זה, 'תקן סביבתי'- - - "
מנחם בן-ששון: הצגתם.
יואל בריס: יש שאלה שעולה, האם מדובר בתקן ישראלי רשמי או בתקן ישראלי.
יואל בריס: אנחנו נבדוק את המילה רשמי.
יואל בריס: זאת שאלת נוסח, שצריכה אולי "גיהוץ" אחרון.
עידו עשת: תקנת משנה (4) לא שונתה?
יואל בריס: בתקנה 24א זה מצב שבו החשב הכללי יכול לבקש דיון חוזר בוועדת המכרזים.
יואל בריס: אדוני, ביקשת שיהיה ברור שזה לא כי נראה לו שההחלטה אינה נכונה או שאפשר לקבל החלטה טובה יותר, אלא רק אם יש פגם, ולכן דיברנו "בנוגע לפגם שמצא בהחלטה שקיבלה".
מנחם בן-ששון: תקרא לי.
יואל בריס: "החשב הכללי רשאי להורות לוועדת מכרזים של משרד לקיים דיון בנוגע לפגם שמצא בהחלטה שקיבלה.
יואל בריס: ", כלומר, זה לא מצב שבו ההחלטה נראית לו לא נכונה, אלא רק אם הוא מצא פגם בהחלטה.
מנחם בן-ששון: זה לא עונה על כל מה שביקשנו.
יואל בריס: כיוונתי לדברי אדוני.
מנחם בן-ששון: שאלתי את עצמי מה קורה במקרה שזה לא החשב הכללי.
מנחם בן-ששון: מי יפתור לי את הבעיה בקופות חולים ובמקומות כאלה?
יואל בריס: המנכ"ל.
יואל בריס: הוספנו.
יואל בריס: בתקנה 42.
אברהם מיכאלי: בתקנה 42ב(ב) כתוב "המנהל הכללי".
עידו עשת: זה לעניין הבטחה של קיום דיני עבודה.
מנחם בן-ששון: יש כאן סמכות מיוחדת וחדשה.
יואל בריס: זה נובע, כי באופן כללי כתוב שבכל מקום במקום "החשב הכללי" יבוא "המנהל הכללי".
מנחם בן-ששון: אז המנכ"ל יוכל להתערב.
עידו עשת: אני רוצה להזכיר את החלטת הוועדה.
עידו עשת: החלטה אחת היתה נושא העילות, שהוועדה אמרה שצריך לצמצם את הסמכות הזאת או כדאי לצמצם את הסמכות הזאת לעילות מוגדרות ולא בכל פעם ולא בכל עניין.
עידו עשת: אני לא בטוח שנושא הפגם בדיוק עונה על ההערה של הוועדה.
עידו עשת: והנושא השני היה נושא התחולה.
יואל בריס: לגבי התחולה פתרנו את זה בכך שהחלנו את תקנה 24א, ואמרנו שבכל מקום, במקום החשכ"ל יבוא המנכ"ל.
מנחם בן-ששון: מה לגבי השאלה?
יואל בריס: הבנתי את הנחיית הוועדה כאומרת שהיא לא רוצה שהחשב הכללי יעשה אובר-רולינג על החלטות מהותיות של המשרד, כי היא רוצה לתת למשרדים את שיקול הדעת.
מנחם בן-ששון: מה הבעיה עם המנכ"ל?
מנחם בן-ששון: אולי המנכ"ל מעוניין בהרצת המכרז קדימה, ולכן לא תמיד הוא יעצור אותו, והחשכ"ל הוא דמות מרכזית.
מנחם בן-ששון: נדמה לי שאז הצעתי את היועץ המשפטי, או מישהו כזה.
יואל בריס: אנחנו מאוד מקפידים על עצמאות הגופים.
מנחם בן-ששון: קיבלתי את זה.
מנחם בן-ששון: אבל אני שואל את עצמי מי יעצור את הגופים.
עידו עשת: השאלה, אם ראוי שהמנכ"ל הוא זה שיהיה מעורב.
עומר דקל: אני לא יודע אם אני אוהב את הסעיף הזה או לא, אבל קודם כול צריך להבין שהסעיף הזה מהפכני מאוד, הוא אפילו יכול לגרום לכך שמבחינה משפטית מציע מאוכזב לא יוכל לפנות לבית המשפט לפני שהוא פנה לחשב הכללי, כי יש מה שנקרא "מיצוי הליכים".
עומר דקל: אם לחשב הכללי יש סמכות לבטל החלטה של ועדת מכרזים כי נפל בה פגם, קודם כול, אני לא יודע אם החשב הכללי הוא הדמות המתאימה, אבל זאת שאלה נפרדת, אבל יכולה לעלות טענה שיש לנו פה היום ערכאת ערעור כללית- - -
עידו עשת: צריך לדייק, אין לו סמכות לבטל.
עידו עשת: זה לא גורע ממה שאתה אומר.
מנחם בן-ששון: חברים, אנחנו חוזרים לדיון שכבר קיימנו פעם.
מנחם בן-ששון: הדיון מוצה.
מנחם בן-ששון: השאלה היחידה שיש לי – עם החשכ"ל אין לי בעיה, משום שהוא דמות-על על כל המערכת, שם אני לא חושב שתהיה תקלה.
מנחם בן-ששון: אני מחפש את הדמות המקבילה בחברות הממשלתיות.
יואל בריס: אני יכול להגיד "מבקר פנים", אבל אני לא יודע אם זאת היררכיה נכונה.
מנחם בן-ששון: ודאי שלא, אתה מטיל סמכויות אימתניות.
מנחם בן-ששון: נניח, ראש החברות הממשלתיות בחברות הממשלתיות ומח"ט תאגידים על כל התאגידים הציבוריים.
מנחם בן-ששון: לממונה על ההגבלים כבר נתנו רשות לבוא ו"לירות" בראשיהם של ראשי ארגונים בריאותיים, אז הוא יכול להמשיך.
מנחם בן-ששון: התשובה, שזה יישאר כמות שהוא.
יואל בריס: אין לי גוף כזה.
מנחם בן-ששון: חברים זה נשאר לפרשנות.
מנחם בן-ששון: כתוב כאן 'החשכ"ל', ומי שירצה למשוך את זה למנכ"ל- - -
יואל בריס: אמרנו במפורש שזה המנכ"ל.
מיכל הורביץ: כשאתם אומרים "אמרנו במפורש שזה המנכ"ל", ובתקנה 40ב, הפרשנות מתי החשב הכללי זה המנהל הכללי, זה מפנה לסעיפים מסוימים מאוד בתקנות, ואני לא רואה שתיקנתם את ההפניה לסעיפים.
מיכל הורביץ: הוספתם 14א .
יואל בריס: הוספנו את זה בטעות בהוראת השעה.
מיכל הורביץ: יש כאן אולי עוד הרבה סעיפים שצריך להחיל עלינו בתקנות.
יואל בריס: עשינו את הסקירה מה צריך להחיל.
מנחם בן-ששון: היועץ המשפטי מציע לי, כיוון שהתקנה ייחודית מאוד וחדשה, לראות איך זה פועל עם החשכ"ל מול משרדי הממשלה.
מנחם בן-ששון: אם יסתבר שלא כל מפסיד מכרז רץ לחשכ"ל, נחשוב אם להחיל את זה גם על המנכ"לים, בינתיים לא להכניס את המנכ"לים.
יואל בריס: אולי אפשר להכניס אותם בהוראת השעה.
מנחם בן-ששון: נכניס בהוראת השעה, ונעשה על זה בקרה.
יואל בריס: זה מה שעשינו.
מנחם בן-ששון: אינטואיטיבית, שמת את זה נכון.
מנחם בן-ששון: גברת הורביץ, אנחנו שמים את זה בהוראת שעה, יש לנו בקרה על הוראת השעה, ונראה באיזו מידה משתמשים.
יואל בריס: לכן זה מופיע בעמוד 59 בהוראת השעה.
מיכל הורביץ: מהניסיון שלנו, כאשר ספקים לא זוכים במכרז הם יודעים לפנות למנכ"ל ממילא.
מיכל הורביץ: נדמה לי שבמקרים רבים דווקא לא נכון לערב את המנכ"ל בהחלטות כאלה.
מיכל הורביץ: זה גם עלול לפגוע במעמד של ועדת המכרזים בכל הארגונים, כאשר יש מנכ"ל שיכול לעשות אובר רולינג.
מנחם בן-ששון: את זה את יכולה להגיד כל הזמן גם על המכרזים הממשלתיים, שהחשכ"ל יוציא מהם את עצמאותם, אבל אמרנו שאנחנו רוצים איזה גוף שיש לו סמכות-על.
מנחם בן-ששון: אני בהחלט נכון לבטל את זה גם בהוראת השעה.
מנחם בן-ששון: אני משאיר את זה, אולי תשאירו גם את סעיף 24א, תשימו כהוראת שעה, נראה בעוד שנתיים מה קורה.
עידו עשת: הוראת שעה שהתחולה שלה בעניין הזה היא רק לגבי הממשלה.
מנחם בן-ששון: גברת הורביץ, הערתך התקבלה.
יואל בריס: לגבי גברת הורביץ זה יצא החוצה?
מנחם בן-ששון: יצא גם מהוראות השעה, ולגביכם, תחליטו אם אתם רוצים את זה בהוראת שעה או בהוראת קבע.
יהודה רון: רציתי ברשותך לחזור לסעיף 3(30) עם המיזם המשותף, אבל אני מעדיף לדבר על זה עם יואל בריס.
מנחם בן-ששון: תדבר עם יואל בריס.
מנחם בן-ששון: בכלל, טוב שהממשלה מדברת עם עצמה ולא דרכנו.
מנחם בן-ששון: אם כי השגתם לא מעט דברים פה, כמשרד הבריאות, ליד השולחן הזה.
יואל בריס: הדבר המרכזי שהם קיבלו לא משביע אותם.
מנחם בן-ששון: זה דרכו של עולם.
יואל בריס: בעקבות ההערה הזאת בדקתי בעוד שני משרדים שהוציאו אנחת רווחה.
יואל בריס: הם אמרו ש-150 בהחלט פותר את הבעיה.
עידו עשת: מה לגבי ה-help desk?
יואל בריס: זה רשות החברות.
עידו עשת: אני מדבר על סעיף 24ב(ד), הנושא שהוועדה ביקשה.
יואל בריס: הצגנו, אבל אני אחזור.
יואל בריס: כל גוף ציבורי חייב באתר אינטרנט – כתבנו את זה פעמיים, פעם אחת פה ופעם שנייה בתקנה 15, שכל גוף ציבורי חייב להעמיד קו סיוע להיבטים מחשוביים.
יואל בריס: אני לא יודע אם צריך להגיד את זה, ברור שאפשר גם לאגום, זאת אומרת, לא חייבים שכל חברה ממשלתית תקים, יכול מישהו אחד להגיד שהוא ה-help desk של כל החברות הממשלתיות.
מנחם בן-ששון: הם ישמחו אם משרד האוצר ייתן להם את ה-help desk.
יואל בריס: אני משוכנע.
יואל בריס: אני בתקנה של החברות הממשלתיות, אני משאיר להם את הבמה.
מנחם בן-ששון: עניינים של השקפת המשקיף.
רחל לבנה: הוועדה ביקשה שנציע נוסח חדש.
רחל לבנה: מה שאנחנו מציעים לגבי יועץ משפטי בחברה שבה לא מכהן יועץ משפטי הנמנה עם עובדי החברה, הנוסח שאנחנו מציעים הוא "ישתתף יועץ משפטי או נציגו בישיבות הוועדה, אלא שמעמדו בה לא יהיה כשל חבר, ולא תהיה לו זכות הצבעה".
מנחם בן-ששון: עשיתי אתכם פעם ניסוח כזה, בסעיף 38א.
רחל לבנה: אנחנו חוזרים לאותו ניסוח.
יואל בריס: סעיף 42ב זה ההכשרה לחברי ועדת מכרזים וחברי ועדת הפטור.
יואל בריס: הוא היה בפרק שעסק בוועדות המכרזיים הממשלתיות, ולבקשת הוועדה הוצאנו אותו החוצה.
יואל בריס: לכן ההוראה של חברי ועדת המכרזים, שהם היו חייבים בהכשרה, חלה גם על הוועדות האלה.
יואל בריס: עכשיו צריך התאמה, כי בממשלה, החשב הכללי יכול להגיד שאם לצורך העניין ימנו את ד"ר דקל לוועדת המכרזים, לא הגיוני לשלוח אותו להכשרה לחצי יום במעלה החמישה, ולכן יש שם אפשרות לפטור.
יואל בריס: האפשרות המקבילה בגופים הנוספים תהיה של המנהל הכללי, כדרכם של דברים.
יואל בריס: זה רק לגבי האפשרות לפטור מישהו מחובת הכשרה.
עידו עשת: 42א, הנושא של הגוף הציבורי, צריך לומר פה כמה דברים.
עידו עשת: האחד, בנוסח המקורי היה "גוף ציבורי שאינו משרד יפעל בשים לב להוראות תקנון כספים ומשק", ופה הוסף "שנקבע לעניין תקנות אלה", מכיוון שזה הנושא הרלוונטי ולא כל הוראות התכ"ם, שהן רחבות יותר.
עידו עשת: השני, זה הנושא של הוראת תחולה, וזה בהתאם להערה שהסעיף הזה לא יחול באופן מידי, מכיוון שהגופים יצטרכו זמן התארגנות על מנת לראות את הוראות התכ"ם ולקבוע נהלים פנימיים, אם צריך.
יואל בריס: לא כתבנו את זה, אבל אפשר לכתוב, כעבור שישה חודשים או כעבור שנה.
מנחם בן-ששון: גברת הורביץ, כמה זמן ייקח לכם?
מיכל הורביץ: שנה.
מנחם בן-ששון: מר כהן, אתם ערוכים, הרי כתבנו חלק מהדברים על-פי מנהגיכם.
מוטי כהן: כן, צריך רק לעדכן את הנוהל.
עידו עשת: תוך שנה מיום התקנת התקנות.
יואל בריס: אם הגענו לתחילה, אנחנו נשלים.
יואל בריס: אני לא יודע אם נשלים תאריך או שנקבע מיום הפרסום, אבל ב-42א צריך להחליט ממתי חלות התקנות האלה.
יואל בריס: כנראה ששישה חודשים.
מנחם בן-ששון: האם זה יספיק?
מאיר שטרית: שנה.
מנחם בן-ששון: מתי יחולו הוראות השעה?
מנחם בן-ששון: אני רוצה מיד להתחיל.
יואל בריס: אני צריך חצי שנה.
מנחם בן-ששון: חברים, תחשבו על זה בבית היטב.
חנה מלמד: מה לגבי הסעיף של הפטור לקופות החולים?
חנה מלמד: דילגנו עליו.
יואל בריס: שיטת העדכון?
חנה מלמד: הרגרסיה בפטור.
מנחם בן-ששון: דיברתי על זה לפני שעה.
מנחם בן-ששון: שאלתי את מר בריס, האם הוא שינה משהו בעקבות ההערות שקופות החולים העירו לגבי עדכון הסכומים, קרי, הקפצה בלתי סימטרית, או מה שטענתם שהיא כזאת, לעומת הדברים האחרים.
מנחם בן-ששון: מר בריס אמר שהשאלה היא מהו תאריך היעד, 1193 או 1998.
מנחם בן-ששון: לא נכנסתי לזה.
מנחם בן-ששון: אמרתם את טענותיכם, הוא ענה, אני משאיר כמו שהאוצר אמר.
מיכל הורביץ: היתה עוד טענה שהעליתי במכתב, שאמרה ששווי ההתקשרות שונה.
מיכל הורביץ: אם בעבר שווי ההתקשרות לא כלל אופציות, היום הוא כולל אופציות, ועדיין אין התאמה לזה של סכום הפטור.
מיכל הורביץ: לזה לא קיבלנו תשובה.
יואל בריס: הכללת האופציה פועלת לחומרה ולקולה, והקולה גדולה בהרבה.
יואל בריס: הקולה שבהכללת האופציות בשווי ההתקשרות זה לעניין התקשרויות ההמשך.
מנחם בן-ששון: שם רוב המערכת.
יואל בריס: אם בעבר האופציה לא נכללה ושווי ההתקשרות היה רק לפני האופציה לעניין התקשרות ההמשך, עכשיו לא רק שהרחבתי את זה ל-100%, אלא הכנסתי פנימה גם את האופציות.
מנחם בן-ששון: רבותי, יש נקודה שבה נגמרים הדברים.
מנחם בן-ששון: אם אתם רוצים שאני אחזור לתקנה 3, בבקשה.
מוטי כהן: רק רצינו- - -
מנחם בן-ששון: אדוני, שאלתי אתכם מהו הדבר שייהרג ובל יעבור, מה הדברים שפחות ומה הדברים שהרבה פחות.
מנחם בן-ששון: ציירתם מעגלים, הבנתי את המעגלים, הבנתי מצוין.
מוטי כהן: לגבי ההסדר, באותו סעיף יש הרבה סכומים שחלים על קופות החולים.
מנחם בן-ששון: מר כהן, תודה.
מנחם בן-ששון: אנחנו לא חוזרים לזה.
מנחם בן-ששון: אם אתה רוצה לשלוח לי נייר חדש לפני הצבעה, בבקשה.
עידו עשת: סעיף 42 ו-43.
יואל בריס: לדיון הבא כבר נבוא עם הצעה של תאריכים לדברים האלה.
עידו עשת: 42 הוצג, הנושא של ה-help desk להוראת השעה?
מנחם בן-ששון: תקרא את זה.
עידו עשת: "בתקופה של שנתיים מיום התחילה, יעמיד גוף ציבורי העורך מכרז בדרך של מכרז ממוכן סיוע למשתתף במכרז כאמור בהיבטים המחשוביים הדרושים לצורך השתתפות".
יואל בריס: זה אחרי הוראת השעה, כי זה הוראת מעבר.
מנחם בן-ששון: נחזור מההתחלה להוראת השעה.
יואל בריס: לדעתי, את הכול הצגנו.
יואל בריס: מה לא הצגנו?
עידו עשת: היה 10א(א)(3), שהוועדה ביקשה שתחזור.
יואל בריס: הוספנו פה את העניין של בעל תפקיד קבוע.
יואל בריס: "בראש ועדת פטור משרדית יעמוד בעל תפקיד קבוע בדרגת ניצב או בדרגה זהה, שיוסמך על ידי המפקח הכללי, נציב בתי הסוהר או מנהל בתי המשפט לפי העניין.
מנחם בן-ששון: מצוין, קיבלנו מה שביקשנו.
עידו עשת: דרגה מקבילה לניצב זה ניצב.
עידו עשת: אין דרגה זהה לניצב.
יואל בריס: מחקנו את תקנת משנה (ה) ועכשיו מחקנו גם את תקנת משנה (ח), ואנחנו מקווים שכבר בשבוע הבא יפורסם דוח מעניין מאוד לעניין מעמד היועץ המשפטי במשרד ממשלתי.
מנחם בן-ששון: תחולה, תחילה.
יואל בריס: תקנה 44.
יואל בריס: "בתקופה של שנתיים מיום התחילה" – זה רק ה-help desk – "יעמיד גוף ציבורי העורך מכרז בדרך של מכרז ממוכן- - -".
מנחם בן-ששון: למה אתה לוקח את הוראת השעה כולה ליותר זמן, נניח לארבע שנים?
מנחם בן-ששון: האמת, שהייתי שמח כבר לחוקק אותה.
יואל בריס: היתה מחשבה לחוקק אותה.
יואל בריס: לאחר מכן משרד המשפטים אמרו לעשות הוראת שעה, החלטת הממשלה היתה לעשות את זה שנתיים עם אפשרות לממשלה להאריך בשנתיים, ואז אמרו שזו התקופה של סמכות הוועדה, ולכן נשארנו רק עם השנתיים.
מנחם בן-ששון: קח שלוש שנים, אני אשכנע את חברי הוועדה.
מנחם בן-ששון: אני בגישה אחרת לגמרי.
מנחם בן-ששון: תן לי ביקורות באמצע, זה הרבה יותר חשוב.
מנחם בן-ששון: נרשום בתקנות חצי שנה או שלושת רבעי שנה, אנחנו יכולים לעשות תחנות ביניים, ובצורה כזאת אנחנו נוכל לראות מה קורה.
מנחם בן-ששון: תמיד אומר חבר הכנסת מיכאלי שהכנסת, עינה מפקחת.
מנחם בן-ששון: יכול להיות שאני אוכל לזרז אתכם לחוקק את זה כבר אחרי שנתיים.
יואל בריס: אני אדבר עם משרד המשפטים.
יואל בריס: הדבר האחרון הוא לגבי המכרז שפורסם לפני יום התחילה.
יואל בריס: היתה בקשה שלא יהיה מצב שבאמצע תהליך מכרזי פתאום ישתנו להם כל הכללים, אז "על מכרז שפורסם לפני יום התחילה ימשיכו לחול התקנות העיקריות כנוסחן ערב יום התחילה".
מנחם בן-ששון: אני רוצה את ההנהון של החברות ושל הארגונים.
מנחם בן-ששון: אתם חיים אם זה, גברת הורביץ?
מיכל הורביץ: מהנהנת.
אברהם מיכאלי: מה האפשרות האחרת?
סלה עטר-כץ: אפרופו סכומים.
סלה עטר-כץ: בעניין התקשרות המשך, זה נשאר 45,000, גם שם צריך לתקן ל-150,000.
יואל בריס: הוא צריך להישאר 45,000, למרות שהעלינו את סמכות הוועדה.
יואל בריס: הרי יש שני דברים, יש 45,000 שזה פטור מיניה וביה.
יואל בריס: מעצם זה שזה 45,000 אתה פטור ממכרז.
יואל בריס: מעל 45,000 אתה צריך עילה כדי לפטור ממכרז.
יואל בריס: השארנו לסמכות ועדת המכרזים עד ל-150,000, אבל בהתקשרות המשך עד 45,000 זה ועדת המכרזים בכל מקרה, גם אם ההתקשרות המקורית לא היתה במכרז וגם אם אין סיבה כלשהי, בכל זאת עד 45,000 הם יכולים.
יואל בריס: מעבר לזה, צריך להיות המסלול הרגיל.
מנחם בן-ששון: בתוך 24 שעות, אם למישהו יש הערות על הנוסח, שיכתוב מכתב ליועץ המשפטי שלנו, למר בריס, שמא שגינו.
מנחם בן-ששון: שבו עכשיו, אתם עדיין זוכרים את כל הדברים ותנסו להעביר את הידיעות לכל האנשים.
מנחם בן-ששון: אילו נוסחים אנחנו רוצים ודרך עבודה?
עידו עשת: יש נוהלי עבודה שצריך לעדכן, גם את הסכומים לגבי הצמדה.
עידו עשת: אמרתם שהסכומים יוצמדו, וצריך לראות שהם מוצמדים לתאריך הזה.
מנחם בן-ששון: אנחנו מיישרים להיום.
עידו עשת: לגבי התחולה, בייחוד לגבי התחולה על גופים.
עידו עשת: יש פה תחולה מורכבת.
עידו עשת: אם אנחנו משנים סעיפים, צריך לבדוק שכל הסעיפים שהתכוונתם או שהוועדה התכוונה להחיל על קופת חולים וכן הלאה, הכול קיים.
עידו עשת: אלה דברים כלליים שנבדוק כמובן, וזה נכון גם לגבי הוראת השעה.
עידו עשת: אני מציע שנקבע תאריך לנוסח, שהוא יוכל להיות מפורסם פומבית לפני ישיבת הוועדה.
מנחם בן-ששון: זה מה שדחוף לי.
מנחם בן-ששון: אני מעוניין שעד סוף השבוע יהיה נוסח ממשלה לקראת דיון, כדי שאני אוכל לכנס את הוועדה בשבוע הבא להצבעות אחרי שאנשים יוכלו לעיין בסבלנות בחומר, שלא יהיו הפתעות, שחלילה, לא תיטען טענת מחטף.
מנחם בן-ששון: תמיד טוענים כשהתוצאות יוצאות לא יפה לדעתם של אנשים.
יואל בריס: יש תקנה 5 ו-15 ודיני עבודה.
מנחם בן-ששון: 15, אני מניח שלא נאשר, ותחזור למנהג הקיים.
מנחם בן-ששון: אני רוצה להודות לכם כנציגי ההמונים, המוני אדם ישבו כאן בדיון הזה.
מנחם בן-ששון: מי שטען בזמנו טענות דמגוגיות, שפה נעשה איזה מחטף מאחורי גבה של הכנסת, ראה איך הכנסת עובדת בקפדנות יחד עם משרד האוצר על מנת לתקן עולם במלכות שדי במקרה הזה.
מנחם בן-ששון: אני רוצה להגיד תודה מיוחדת – אני יכול להגיד גם למר בריס ולצוות שלו, אבל אדוני הוא עובד של הרשויות – לד"ר דקל.
מנחם בן-ששון: אי אפשר לעבוד בלי האקדמיה בשום דבר במדינת ישראל.
מנחם בן-ששון: אני אומר את זה בכל דיון, והרבה פעמים חזרנו על זה בדיונים חוקתיים.
מנחם בן-ששון: ודאי וודאי מי שישב בדיונים ראה שלא רק ספריו של ד"ר דקל נמצאים איתנו, גם הנוכחות שלו גרמה, גם לתיקון, וגם מדי פעם שאני הייתי צריך לוותר, יכולתי לוותר בהנהון הראש שלי.
מנחם בן-ששון: זה נוח מאוד שיש אדם מהוגן, מקצוען ואחראי, שמלווה את הוועדה בעבודתה.
מנחם בן-ששון: אין לי דרך להגיד לך תודה חוץ מזה.
מנחם בן-ששון: זה שירות אזרחי, ויהיה לך מה ללמד בסוף.
יואל בריס: אני מצטרף בכל לב.
ליאור אגאי: גם אני.
מנחם בן-ששון: תודה לכם חברים.
מנחם בן-ששון: שלום רב, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.
מנחם בן-ששון: אנו עוסקים בתיקון טעות בחוק המפלגות.
סיגל קוגוט: שני החוקים שאנו מתקנים היום זה שיבוש טכני.