GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלעזר כהנא: זאת הסיבה שכך נכתב כשרצו להגן פה על מאגר ה-DNA ואנחנו חושבים שזה מאוד מתאים גם במקרה הזה, למרות שלהערכתנו המאגר הזה פחות רגיש ממאגר ה-DNA.
מנחם בן-ששון: כמה שנים אתם מנהלים את מאגר ה- DNAברשותנו?
אלעזר כהנא: בערך שנתיים.
מנחם בן-ששון: קיימנו אפילו דיון על כך.
מנחם בן-ששון: בדיון לא דיווחתם על פריצות, דליפות, דברים מעין אלה.
אלעזר כהנא: אני לא יודע על דברים כאלה.
אלעזר כהנא: למיטב זכרוני זה לא עלה בדיון.
מנחם בן-ששון: היה דיון בקרה על הנושא.
אלעזר כהנא: הייתי בדיון ואני לא זוכר שעלו דברים כאלה.
דוד רותם: יכול להיות שאני מפרש את (7)(ד) לא נכון, אבל האם כל ההוראות איזו האלה שאתה מדבר עליהן צריכות לקבל אישור של הוועדה לפי סעיף (7)(ד)?
דוד רותם: (7)(ד) מדבר על כך, האיזו זה הוראות של השר, נכון?
אלעזר כהנא: איזו זה תקנים ישראלים.
דוד רותם: אני יודע שזה תקנים ישראלים אבל מי שקובע: תפעילו אותם במערכות אלה, זה השר.
דוד רותם: מה זה (7)(ד)?
אלעזר כהנא: לדעתי מה שכתוב פה לגבי כל הנושאים האלה בהוראות השונות של התקנות כל תקנה 6, לא רק (6)(ג), זה עונה למה שנדרש ב-(7)(ד).
דוד רותם: השאלה היא רק אם אתה מוסיף הוראות.
אלעזר כהנא: אני עושה הרבה יותר ממה ש-(7)(ד) אומר.
דוד רותם: האם אנחנו צריכים לאשר את זה או לא לפי (7)(ד)?
אלעזר כהנא: עד רמה מסוימת.
אלעזר כהנא: הכנסת לא כותבת את נהלי המשטרה.
אלעזר כהנא: גם אם נניח אכניס פה כמה הוראות בתוך הנהלים, אז לא יהיו לי עוד נהלים?
דוד רותם: האם אלו הוראות של השר או לא?
דוד רותם: אני מפרש את (7)(ד) שכל הוראה של השר שנוגעת לדברים האלה צריכה לקבל אישור של הוועדה.
דוד רותם: יכול להיות שאני טועה.
אלעזר כהנא: השר קובע את התקנות, השר לא קובע את הנהלים.
אלעזר כהנא: מה שאתם מאשרים – זה מה שהשר קובע, עד הרזולוציה הזאת.
אלעזר כהנא: מכאן והלאה מתחילים הנהלים, ויש המון נהלים, הרבה מעבר - - -
מנחם בן-ששון: כבר דיברנו בפעם הקודמת שאם אנחנו מתעקשים אנחנו יכולים לקרוא אותם אבל לא הוועדה כוועדה - - -
אלעזר כהנא: חלק מהם הבאנו לפה ואפשר יהיה להציג את זה בוועדה בנפרד.
אלעזר כהנא: חלק מההוראות הבאנו לכאן ואם חברי הוועדה ירצו לראות את זה בדלתיים סגורות, אין לנו שום בעיה.
אלעזר כהנא: יש קרוב למאה נהלים שונים.
יונתן חמו: (6)(א), רשום פה כי לא תתאפשר גישה בלתי מורשית אליו מתוך המשטרה ומחוץ לה.
יונתן חמו: מה הכוונה מחוץ למשטרה?
יונתן חמו: מתי יש צורך מחוץ למשטרה?
מנחם בן-ששון: שאלת קודם שאלה שלפי דעתי היא טריווילית, אתה זוכר את השאלה של מר חמו אבל תסביר את אתה מפרש "מחוץ לה".
אלעזר כהנא: אני לא יודע מה זה "מחוץ".
אלעזר כהנא: מקום גיאוגרפי?
אלעזר כהנא: פיזי?
מנחם בן-ששון: לראש אח"מ יש הרשאה להיכנס למאגר.
מנחם בן-ששון: אני מניח שלאנשים במקום מושבם מחוץ לכותלי המשטרה, במחשב בבית, יש לו רשות להיכנס למאגרים רגישים.
יוחנן דנינו: אין אפשרות כזאת.
מנחם בן-ששון: זאת השאלה שהוא שאל.
יוחנן דנינו: שמעתי קודם ששאלו אם שוטר יוכל מאינטרנט להיכנס, אין דבר כזה.
יוחנן דנינו: כל המערכות שעליהם דיברת קודם שהדאיגו אותך, המערכות המקושרות כולן סגורות, כולן מערכות משטרתיות מאובטחות.
יוחנן דנינו: אין אפשרות לי למשל מתוך הבית להיכנס למערכת האינטרנט ולהיכנס למאגרים האלה.
אלעזר כהנא: כל הרשת המשטרתית מנותקת לחלוטין מהאינטרנט.
אלעזר כהנא: אנחנו לא עובדים עם אינטרנט.
יוחנן דנינו: אסור לנו לעבוד עם אינטרנט.
מנחם בן-ששון: לא תתאפשר גישה בלתי מורשית, נקודה.
אלעזר כהנא: אבל אני רוצה שהמערכת תדע להתריע על מצב שבו איזה האקר מהבית מנסה לפרוץ את המערכות.
מנחם בן-ששון: אלעזר, במילה "אליו" תשים נקודה ואז זה לא ייכנס לפרשנויות המסכמות.
מנחם בן-ששון: יואב דניאל, משטרת ישראל, בבקשה.
יואב דניאל: אני רוצה להרגיע את חברת סלקום ואת חברות התקשורת, למשטרת ישראל אין אפשרות לפעול מהבית, להם יש אפשרות לגלוש מהבית עם לפ טופ ולהיכנס למאגרי מידע שלהם דרך הבית.
יואב דניאל: לנו אין את האפשרות הזאת.
יואב דניאל: היינו חולמים עליה אבל אין.
יונתן חמו: אני לא אומר מה למשטרה יש, אל תגיד מה יש לסלקום, אבל קיבלתי את ההערה שלך במקום.
מנחם בן-ששון: מר חמו, גמרתם כבר להתעמת.
מנחם בן-ששון: בשביל מה נתנו לכם 3 שבועות לשלום בית?
אלעזר כהנא: לצערנו עדיין לא כך כך אבל יהיה בסדר.
מנחם בן-ששון: עורך הדין אשר גושן סגן היועץ המשפטי של הרשות להגבלים עסקיים, בבקשה.
אשר גושן: אם דיברנו על השאלה מתי מישהו יכול לקבל גישה מחוץ למשטרה – זה מה שנקבע בסעיף 8 לחוק לגבי רשות חוקרת אחרת.
אשר גושן: יש גישה מורשית מחוץ למשטרה, סעיף 8 לחוק.
מנחם בן-ששון: זה נכנס תחת "מורשית אליו..." הלאה תקנה 7.
אלעזר כהנא: תקנה 7 יש פה כמה שינויי נוסח אבל בסך הכל הורדנו באופן משמעותי את היקף המורשים בהגדרה ולמעשה בעיקר רשימת המינויים הבסיסית, הוועדה רמזה לנו על הנושאים האלה.
אלעזר כהנא: אנשי התנועה ירדו לגמרי ומורשי גישה למערכות החקירות זה רק בכפוף להרשאה ספציפית לפי תפקיד ולא משהו גורף שהיה בנוסח הקודם.
מנחם בן-ששון: בזמנו היה מורשי גישה למערכות מבצעיות ועכשיו זה צומצם רק לבעלי תפקידים שיקבע ראש חטיבת המודיעין בנהלים מבין מורשי הגישה למערכות מבצעיות של החקירות וזה חוזר עכשיו על כל סעיפי המשנה שנמצאים בסעיף הזה.
מנחם בן-ששון: הסעיף האחרון שנאמר בו במפורש במקור, בפעם הקודמת, אנשים ממערך התנועה, הפעם הוא לא קיים, תודה.
יונתן חמו: יש אינדיקציה לגבי מספר האנשים שתהיה להם גישה, פחות או יותר?
יונתן חמו: לא להתחייב על מספר, אני לא מבקש שיתחייבו אבל לקבל אינדיקציה לגבי מספר שנבין על מה מדובר.
יונתן חמו: כי בפעם שעברה בישיבה כשחוקקנו את החוק דיברו על איזושהי אינדיקציה - - -
מנחם בן-ששון: מר חמו, אני שאלתי את השאלה, קיבלתי תשובת 600 ואחרי זה עשינו את האבחון מהמ המשמעות.
מנחם בן-ששון: כלומר סגרנו בצמרות, סגרנו באנשים שיש להם רשות חיפוש ופעילות מנוע ונשארנו בשאלה של ברובד מסוים, מי הורחב ומה טכניקת המינוי.
מנחם בן-ששון: לפי דעתי לא השתנה דבר אלא ההבהרות נאמרו.
מנחם בן-ששון: מר כהנא, אתה רוצה להוסיף משהו?
אלעזר כהנא: אני מבין שמר חמו מאוד חשוב לו לדעת את מערכי המשטרה, כמה אנשים יש בכל מערך.
מנחם בן-ששון: מר כהנא, יכול להיות שעוד נעבוד על התקנות עוד 3, 4 פעמים.
מנחם בן-ששון: אנחנו יכולים לעבוד עליהם כבני אדם, את המתח גמרנו.
אלעזר כהנא: אני רק יכול להגיד שהפחתנו את היקף המורשים במסגרת ההגדרה החדשה באופן משמעותי.
מנחם בן-ששון: ומספרית זו בעיה מודיעינית לדבר עליה?
יוחנן דנינו: מספרית אפשר להגיד כך, יש 28,000 שוטרים במשטרה, לרובם לא תהיה גישה.
יוחנן דנינו: זה אומר שהחשש שכל משטרת ישראל תוכל להיכנס אפשר להסיר אותו.
יוחנן דנינו: לגבי מספר מדויק, אי אפשר לדבר על מספרים מדויקים ולו מהטעם שאני עוד לא יודע אותם.
יוחנן דנינו: צריך להבין שכדי להחליט מי בתוך המערך אנחנו צריכים לקחת את התקנות אחרי שהם יעברו ולנתח אותן ולעשות עליהן עבודה ולראות מי בתוך חקירות אנחנו רוצים כן להסמיך ומי חייב, הרי בסופו של דבר הרעיון פה הוא לייעל את העבודה.
יוחנן דנינו: אין כאן עניין ליצור מאגר טוב אבל לא נגיש ולא יעיל למי שצריך לנהל את החקירות בתחנות מסוימות.
יוחנן דנינו: זאת לא הייתה תכלית החוק.
יוחנן דנינו: לכן אני אומר, כשנעשה את זה, אם תזמינו אותנו כשנגיע למספרים מדויקים – נגיע ונדווח.
מנחם בן-ששון: יש 2 מישורים של חרדה שלנו כמחוקקי החוק ויכול להיות שאתה מתכוון לכך אבל אם לא, אני לפחות יכול לבטא אותה כי חזרנו על זה פעם ופעמיים.
מנחם בן-ששון: כששופט נותן את הצו אנחנו רגועים, יש בקרה, יש הגדרות.
מנחם בן-ששון: אם הוא רוצה להסתכל פעם נוספת הוא יסתכל פעם נוספת.
מנחם בן-ששון: הבעיה שחזרה ועלתה בכל פעם כשנדמה שהחוק הזה הוא פורץ גדר לחלוטין משום שיש כאן אפשרויות גם ללא צו שופט.
מנחם בן-ששון: הרי האפשרויות האלה צומצמו.
מנחם בן-ששון: הן נמצאות אך ורק בהגדרות לתכלית מסוימת.
מנחם בן-ששון: יש עליהן בקרה אחרת מתוך קציני משטרה אחרים ויש חובת דיווח.
מנחם בן-ששון: לכן מבחינת העניין החשש להתגלגלות נתונים בשטח מוגבלת על ידי אופיו של החוק.
מנחם בן-ששון: אתה לא צריך להגיע לפתח התקנות ולהגיד: זה נורא ואיום, המערכת תיפרץ לחלוטין.
מנחם בן-ששון: ההערה שהערתי לפני 3 פגישות על האסמכות, אז עניתם את התשובה המבצעית המהותית.
מנחם בן-ששון: חברת הכנסת ד"ר גרינפלד, בבקשה.
צביה גרינפילד: אני רוצה לומר שהתשובה שנאמרה לא מספקת מכיוון שמ-600 אנשים בערך עברנו למספר עוד פחות מוגדר, שתסמכו עלינו, במשטרה אנחנו יודעים מה צריך לעשות.
צביה גרינפילד: אני חושבת שזה לא מספיק טוב.
צביה גרינפילד: אני הייתי מציעה שיהיה מספר מוגדר, מצומצם של אנשים שיוכלו לתת אישור למי שצריך באופן מבצעי להיכנס לתוך מאגר הנתונים.
יוחנן דנינו: אבל זה בתקנות.
צביה גרינפילד: אבל שבאיזשהו אופן נגביל את מספר האנשים ונדע מה המספר המדויק של האנשים שיש להם רשאות לתת רשאות כניסה.
מנחם בן-ששון: ברגע שהגדרנו בסעיף הנוכחי וצמצמנו מאוד את נותני ההרשאות והגדרנו את מרחב התפקידים – יצרנו את מנגנון הפיקוח וכתוצאה מזה לאחר מכן את מנגנון הבקרה.
מנחם בן-ששון: זה מה שיש לנו עכשיו.
מנחם בן-ששון: מספרית, נאמר 8, כתוצאה מזה אני פותח לו פתח שאולי לא רציתי משום שאם אני אומר: 8, הוא יגיד 8 ויש לי רק 3 בעלי דרגות כאלה ואני יכול למצות את זה, מצוין, אני ארד אחרי זה לדרגות יותר נמוכות.
מנחם בן-ששון: כשהגדרתי את האיכות ואת המהות ההנחה שלי שממנה אחרי זה יש לי יתד ופינה לבדוק אותו האם הוא עשה את הדברים בצורה תקינה.
מנחם בן-ששון: אנחנו נמצאים בשלב של חיים ראשונים של עובר שעוד לא יצא לאוויר העולם.
מנחם בן-ששון: בקרה שלנו תוכל להיות, ולכן אמרתי שאני רוצה שהוועדה תקבל דין וחשבון, אם חצי שנה זה מהר מדי, תבואו אחרי חצי שנה, אבל הם בני בית פה, הם יבואו, הם יגידו לנו מה וכמה.
מנחם בן-ששון: אם יהיו דברים שלא ניתנים לחשיפה לעין הציבור – הם יסבירו לנו למה וינסו לסגור דלתיים, אני מאוד לא אוהב את זה, ואז נדון בסוגיה.
דוד רותם: אתה משאיר את זה לשיקול דעתם לבוא ולדווח לך?
מנחם בן-ששון: לא, אני אכתוב את זה - - -
אלעזר כהנא: לפי החוק אני חייב לבוא בתום השנה מהפעלה החוק ולתת דיווח.
יונתן חמו: אני לא מרגיש בנוח עם תקנה (7)(א).
יונתן חמו: לפי מה שאני מבין יכול להגיע מחר ראש חטיבת מודיעין ולהחליט שכל שוטר במוקד 100 תהיה לו גישה למאגר, ובפרט למאגר הבסיסי שזה משהו שלא הוגדר אף פעם בחוק.
יונתן חמו: בחוק דובר על מאגר אחד, לא לחלק אותו לשני תתי מאגרי שונים שבעצם יצרו זילות של המידע.
מנחם בן-ששון: אומר לי ראש אח"מ, אתה רוצה להעלות את דרגת נותן הרשות?
מנחם בן-ששון: אני אומר: בשביל מה?
מנחם בן-ששון: כי אתה אומר: הוא ייתן רשות לכל העולם ואשתו.
מנחם בן-ששון: אבל הוא לא יכול.
אפרת רוזן: כמו שאני מבינה מהתקנות, כיוון שנדרשת הסמכה וזה כתוב במפורש רק לבעלי תפקידים מסוימים, מבחינת עקרונות של סבירות לא יכול להיות שהוא יחליטו שכל בעלי התפקידים שקיימים באותה חטיבה או באותו מערך יקבלו הסמכה לעשות את זה.
אפרת רוזן: חל פה איזשהו כלל של סבירות ואם התקנות אומרות במפורש רק בעלי תפקידים מסוימים אז יהיה רק תפקידים מסוימים אבל נכון לבקש לשמוע מהמשטרה על כמה בעלי תפקידים מדובר לפי הערכתם בשלב הזה.
צביה גרינפילד: הוא דיבר על 600.
מנחם בן-ששון: זה יכול להיות 400 וזה יכול להיות 604.
אפרת רוזן: על איזה סוג בעלי תפקידים מדובר?
אלעזר כהנא: אני חושב שהדברים מוגדרים פה כל כך טוב.
אלעזר כהנא: אנשי מודיעין זה מי שמורשה להיכנס למערכת המודיעין ולראות מידע מודיעיני אז אני בטוח שראש אח"מ יכול להסביר מה המשמעות של זה ומה הרגישות של מאגר המודיעין.
אפרת רוזן: אנחנו לא מדברים עכשיו על מאגר המודיעין, אנחנו מדברים על חקירות - - -
אלעזר כהנא: אנחנו מדברים כיוון שאנחנו הגדרנו מי האנשים שרשאים - - -
אפרת רוזן: זה לא מה שאנחנו מדברים עליו.
אלעזר כהנא: למה לא?
אפרת רוזן: כי אתם בתקנות מדברים שבעלי התפקידים שקובע ראש חטיבת המודיעין - - -
אלעזר כהנא: תקראי שורה לפני כן.
מנחם בן-ששון: שהורשתה גישתם למערכות של המודיעין - - -
אלעזר כהנא: זה מה שצמצמנו לעומת - - -
מנחם בן-ששון: רבותי, במקום השאלות המתחכמות, תציעו נוסח שירגיע אתכם.
מנחם בן-ששון: תגידו איך אתם חושבים לראות את זה.
מנחם בן-ששון: מר חמו, אתה יודע את הטכנולוגיות שזה יהיה אפקטיבי.
מנחם בן-ששון: בוא נשמע מה היית רוצה פה.
יונתן חמו: אמור לקום מטה שכל ההתמחות שלו זה התמחות של הפעלת המאגר הזה.
יונתן חמו: יהיו מספר אנשים שיש להם שם ותפקיד שנגדיר במפורש את התפקידים שלהם שהם יהיו מורשים.
מנחם בן-ששון: אתה טועה, חלק מהעבודה היא מבצעית.
מנחם בן-ששון: מישהו נמצא חטוף, בין שמיים לארץ, מצליחים לנסות לאתר ניסיון לרצח במקום מסוים, סוגיות כאלה, אתה רוצה באיזושהי צורה גם ליצור אפקטיביות למערכת הזאת.
מנחם בן-ששון: הרי אחרת אני לא צריך.
מנחם בן-ששון: תזכור, כשיש שופט אני לא צריך את השאלות האלה.
מנחם בן-ששון: כשאין שופט, אני צריך שיקול דעת.
מנחם בן-ששון: אנשים שיוצאים לשטח.
מנחם בן-ששון: אז אתה אומר לי: עכשיו הם יהיו 4 והם נמצאים במטה במקום מסוים ועכשיו כולם נמצאים במרדף אחרי מקום כזה וכזה.
מנחם בן-ששון: הרי אם לא איצור אפקטיביות, מה עשיתי כאן?
דן חי: כל הפרק של המאגרים לא צריך צו של שופט.
דן חי: אני חושב שצריכה להיות הפרדה בין מקרים דחופים שאתה מדבר עליהם לבין המקרים השוטפים.
מנחם בן-ששון: החוק עשה את זה.
דן חי: אבל הוא לא עשה את זה לגבי המאגר.
אפרת רוזן: למה צריך לעשות אבחנה בין מקרה דחוף למקרה לא דחוף בעניין המאגר?
דן חי: כי במקרה דחוף אני יכול להבין - - -
אפרת רוזן: מבחינת הפגיעה בפרטיות אני לא רואה הבדל בין מקרה דחוף למקרה לא דחוף ככל שמדובר על שימת נתונים במאגר, זו הייתה התפיסה של החוק.
דן חי: כי מקרה לא דחוף ברגע שמספר מורשי הגישה גדול יותר, הרי ממה אנחנו מפחדים ואף אחד לא אומר את זה על השולחן?
דן חי: אנחנו מפחדים מאותו תפוח רקוב שירצה לראות איפה אשתו של החבר שלו הייתה - - -
אלעזר כהנא: מספר טלפון וכתובת, זה לא מקור.
דוד רותם: ב(7)(ד) כתוב במפורש: השר יקבע הוראות לעניין מורשי גישה למידע.
דוד רותם: לא מקובל עלי שאנחנו נותנים סמכות למישהו אחר להאציל סמכויות פעם נוספת.
דוד רותם: זה מנוגד לחוק.
דוד רותם: לא יכול להיות שיהיו בעלי תפקידים שיקבע ראש חטיבת המודיעין במשטרה בנהלים.
דוד רותם: זה השר צריך לבוא בתקנות ולומר: אלה ואלה מורשי גישה.
אפרת רוזן: הוא אומר את זה בזה שהוא אומר זה מתוך מורשי הגישה למערך מסוים ומתוך זה הוא מצמצם עוד יותר את קביעת בעלי תפקידים.
דוד רותם: אבל הוא נותן למישהו אחר את הסמכות להחליט מי מבין המורשים.
דוד רותם: אני לא רוצה.
דוד רותם: אני רוצה שיבוא השר ויגיד: אלה ואלה ואלה.
דוד רותם: זה מה שכתבנו בסעיף 7 לחוק.
אלעזר כהנא: כדי לפתור את הבעיה של עוד מישהו בדרך אפשר פשוט לכתוב שגם אנשי החקירות יהיו מורשים ואז אין עוד מישהו בדרך.
אלעזר כהנא: אנחנו במקום להרחיב צמצמנו ובאים אלינו בטענות שצמצמנו.
אלעזר כהנא: הרי יכולנו לכתוב חקירות ולצמצם בנהלים שלא כל מערך החקירות.
אלעזר כהנא: אמרנו: בוא נכתוב שזה לא יהיה כל מערך החקירות וצמצמנו מהפעם הקודמת וגם זה צריך לצמצם עוד.
אלעזר כהנא: אז כל צמצום הוא רק פתח לצמצום הבא.
מנחם בן-ששון: להיפך, עכשיו הרחבת.
דוד רותם: אם תכתוב: כל אנשי המודיעין אתה מבין שהפלת את התקנות.
אלעזר כהנא: כשמדברים על מערך חקירות, מה קורה היום?
אלעזר כהנא: היום אין מגבלה.
אלעזר כהנא: כל חוקר יכול לפנות לחברה - - -
מנחם בן-ששון: הבנתי, זה סיפור ר' ירמי מה שאתה עושה פה.
דוד רותם: רב ירמי - - -
מנחם בן-ששון: העיפו אותו מבית המדרש, זה לא בית מדרש, אני יודע.
מנחם בן-ששון: אבל יש נקודה מסוימת, יש דרגת רזולוציה שאתה אומר: אני לא הולך לנהל את המשרד הממשלתי.
מנחם בן-ששון: אתה רוצה לנהל אותו דרך תקנות?
מנחם בן-ששון: הוא אומר לך: הפיתרון האחר הוא כדי שאוכל לחיות - להרחיב את ההגדרה.
מנחם בן-ששון: זה הדבר האחרון שאני רוצה לתת לו.
מנחם בן-ששון: לכן אני אומר, עדיף לי לקבל ממנו דין וחשבון ולדעת מה קרה שם בתוך המערכת, בעוד חצי שנה העולם לא יברח, לא תהיה התמוטטות משום שהלוואי שהוא יצליח לבנות את המערך הזה, מאשר שאתן לו את המסגרת הרחבה ואז הוא יגיד לו: אתה נתת לי את זה.
מנחם בן-ששון: זו הסיטואציה היום.
מנחם בן-ששון: היום הוא יכול לפעול רחב מאין כמוהו בגלל שאין לו תקנות.
מנחם בן-ששון: זו אחת הבעיות שיש לי.
דוד רותם: אתה אומר בעלי תפקידים שיקבע לא ראש חטיבת המודיעין, המפכ"ל, ראש אגף - - -
מנחם בן-ששון: זה מה שהוא הציע, הוא אמר תעלה בדרגה.
מנחם בן-ששון: ראש אח"מ?
יוחנן דנינו: אין לי בעיה.
יוחנן דנינו: כל מה שפיקוח ובקרה, כבר אמרתי, הוא אינטרס שלנו לפני כולם.
איילת כהן-מעגן: יש לי שאלה, המערכת מתעדת שאילתא והיא מתעדת חריגות.
איילת כהן-מעגן: השאלה איפה מתועדת הסיבה לחיפוש?
מנחם בן-ששון: העילה הראשונה, עילת העילות, כלומר מאיזה תיק חקירה, זה כתוב בתקנה 8.
יונתן חמו: עוד נקודה בנוגע ל-(7)(א) למילים: "המוקדים של המשטרה.
יונתן חמו: " האם לאור השינויים שאנחנו עושים עכשיו בתקנה יש צורך להשאיר את המילים: והמוקדים של המשטרה.
יונתן חמו: גם כך התפקיד שעכשיו החלטנו הוא צריך להחליט.
מנחם בן-ששון: חבר הכנסת רותם הביע את רצונו לדעת בדיוק מה מותר ומה אסור מבחינת ההכוונה וזה בהחלט התווייה, לכן זה יישאר.
אלעזר כהנא: גם (7)(ב) ו-(7)(ג) צמצמנו לעומת - - -
מנחם בן-ששון: נכון, אבל כאן הצמצום דורש הבהרה.
אלעזר כהנא: הצמצום הוא שהורדנו את מערך הערכה שיש לו באופן אוטומטי גישה לשני התתי מאגרים החסויים יותר.
אלעזר כהנא: כאן אני רוצה להשיב על מה שנאמר פה על החלוקה לרזולוציות בתוך המעגלים.
אלעזר כהנא: סעיף (7)(ד) בחוק מחייב אותנו לקבוע קטגוריות כאלו.
אלעזר כהנא: הוא אומר: סוגי המידע.
אלעזר כהנא: הוא מתייחס לסוגי המידע ולכן גם פרקנו אותם כי אנחנו חושבים שראוי שנבוא בתקנות ונפרק סוגי מידע.
אלעזר כהנא: אמרו פה שזה זילות, אני חושב שהפוך.
אלעזר כהנא: אמרנו שיש חלקים מתוך המאגרים שאנחנו שומרים עליהם יותר כמו מאגר האנטנות ומאגרים שהם מעבר לנתוני הזיהוי הבסיסיים.
דוד רותם: כשכתבת שוטרים ולא בעלי תפקידים זה היה במכוון?
אלעזר כהנא: עוד משפט אחד לגבי הצמצום שנעשה פה, מערך הערכה ככזה היום הוא לא באופן אוטומטי מורשה גישה.
אלעזר כהנא: מערך הערכה כולל כמה מאות של אנשים.
אלעזר כהנא: היום זה רק אנשים שעברו הסמכה, הכשרה - - -
יוחנן דנינו: זה צמצום גדול מאוד.
דוד רותם: רק אנשים?
אלעזר כהנא: מתוך המערך הזה שעברו הכשרה.
דוד רותם: למה אתה לא כותב את זה?
אלעזר כהנא: כתוב: ממערך נתוני התקשורת שהסמיך לכך ראש חטיבת מודיעין במשטרה.
דוד רותם: אני רוצה את ראש אח"מ, עליו אני סומך.
אפרת רוזן: נחזור על השינויים.
אפרת רוזן: בנוסח המקורי דובר על מורשה גישה למערכת האזנת סתר ועכשיו על שוטרים ממערך האזנות סתר שהסמיך לכך ראש אח"מ וכן הלאה.
אפרת רוזן: האם יש הבדל בין מורשה לבין שוטר?
אלעזר כהנא: אני מעדיף את מורשה הגישה.
אפרת רוזן: אני שואלת מה ההבדל.
אפרת רוזן: אני רוצה לדעת האם יש הבדל ביניהם?
אלעזר כהנא: מישהו יכול לומר שאיזושהי מזכירה ביחידה להאזנת סתר היא גם שייכת למערך, אבל היא לא מורשית גישה לשום מערכת האזנת סתר.
יוחנן דנינו: זו הגדרה יותר מצמצת.
אפרת רוזן: אם אתה עושה מורשה גישה וגם את ההסמכה, אני מסכימה שזה מצמצם יותר ועדיף.
אפרת רוזן: השאלה אם זה הכוונה שלך.
אלעזר כהנא: הכוונה מורשי גישה למערכת האזנת הסתר.
אלעזר כהנא: מי שלא מורשה גישה למערכת לא יוכל לראות שום דבר שקשור לנתונים.
מנחם בן-ששון: את זה שמענו בדיונים שלנו על האזנות הסתר.
אפרת רוזן: לא הבנתי את ההצעה.
יוחנן דנינו: זה תנאים מצטברים.
יוחנן דנינו: הוא גם צריך להיות מורשה גישה והוא גם צריך להיות מוסמך.
יוחנן דנינו: אין פה חוכמות.
מנחם בן-ששון: איפה יהיה כתוב שהוא מוסמך?
אפרת רוזן: זאת השאלה שלי, האם זאת הכוונה שלכם?
אלעזר כהנא: האמת שברגע שיש את ההסמכה זה מיותר כבר להגיד מורשה גישה כי זה כפול.
אלעזר כהנא: אין אפשרות שמישהו יוסמך אם אין לו מורשה גישה.
אלעזר כהנא: אגב, גם לא תהיה לו שום אפשרות טכנית להיכנס, איך הוא ייכנס אם אין לו גישה?
אלעזר כהנא: אם הגישה שלו לנתונים היא דרך מערכת האזנות סתר והוא לא מורשה גישה - - -
יוחנן דנינו: למה אתם רוצים הגדרה יותר רחבה מהמצמצמת הזאת?
יוחנן דנינו: זה בסדר כך.
מנחם בן-ששון: אנחנו רק רוצים להיות רגועים שהיא מצמצמת.
יוחנן דנינו: אני לא רואה מה יש לתקן פה.
מנחם בן-ששון: וזה לא ראש חטיבה אלא ראש אח"מ.
מנחם בן-ששון: הלאה, מורשי גישה לאנטנות.
אלעזר כהנא: זה אותו דבר, זה דומה ל(7)(ב).
אפרת רוזן: הערה ניסוחית שיכולה קצת לפגוע, בסעיף קטן ג' הוספתם פסיק אחרי "למערכת האזנות סתר" ובזה בעצם הבחנתם בין מורשי הגישה שהם שוטרים של האזנת סתר לבין שוטרים למערך נתוני התקשורת.
אפרת רוזן: מה שאין לכם בסעיף קטן (ב) וזה עושה אבחנה בין 2 מורשי הגישה, סליחה שאני נתפסת פה לפסיק אבל יש בו חשיבות כי הוא עושה בין 2 מורשי הגישה.
אפרת רוזן: אני מציעה שאם אתם רוצים לכלול את זה שמדובר רק על מורשי גישה למחוק את הפסיק בסעיף קטן (ג), אלא אם כן הכוונה שלכם הייתה אחרת.
אלעזר כהנא: מקובל עלי.
אפרת רוזן: בסדר, ומתקנים גם את זה לראש אח"מ, אלו שני השינויים.
מנחם בן-ששון: תקנה 8.
אפרת רוזן: מערכות המחשב שבהן יוחזק המאגר יכללו כלים לתיעוד אוטומטי ורצוף של הנתונים הבאים, לעניין גישה למאגר כאמור בתקנה 3)א)(1): (1) זהות מבצע הפעולה; (2) התאריך והשעה בה בוצעה הפעולה; פה מדובר על פירוט יותר גדול ממה שהיה בתקנות, שם מדובר על מועד כללי, פה זה תאריך ושעה.
אפרת רוזן: (3) נושא הפעילות במסגרתו בוצעה הפעולה או מספר התיק, אם יש כזה.
מנחם בן-ששון: זו השאלה של גברת כהן מעגן.
אפרת רוזן: סעיף קטן (ב): המערכות המקושרות למאגר יכללו כלים לתיעוד אוטומטי ורצוף של הנתונים הבאים ביחס לפעולות שבוצעו במערכות המקושרות.
אפרת רוזן: (1) זהות מבצע הפעולה; (2) התאריך והשעה בה בוצעה הפעולה; (3) סוג הפעולה שבוצעה.
מנחם בן-ששון: גברת כהן מעגן, בבקשה.
איילת כהן-מעגן: זה בסדר.
מנחם בן-ששון: אור ירוק.
דוד רותם: עכשיו אני חוזר לסעיף (5)(ב).
דוד רותם: האם אפשר להוסיף, אחרי שאני קורא את 8, "בתיעודם האוטומטי של אירועים אלה"?
מנחם בן-ששון: אני רוצה לשאול אותך או את היועצת של הוועדה, האם כתוצאה מזה לא צמצמתי ויהיו נתונים שלא צריך יהיה להחזיק אותם 5 שנים?
דוד רותם: כשיש תיעוד אוטומטי ישמרו את זה גם כן 5 שנים לפחות.
מנחם בן-ששון: אין לי בעיה עם זה, אני רק שואל אותך, האם כתוצאה מזה שפירטתי הא ותו לא, לא נכנס דבר שלישי שאני לא יודע אותו היום והוא קודם היה בתוך ה-5 שנים ועכשיו לא?
אלעזר כהנא: לגופו של עניין, להוסיף את המילה אוטומטי ב-5(א)(2) מקובל עלי.
מנחם בן-ששון: אני חושש מדבר אחר - - -
אלעזר כהנא: שזה מצמצם.
מנחם בן-ששון: אתה היום אומר את זה ומחר בבוקר יבוא דן ויגיד: בספר שלי, במקום זה וזה לא שמנו לב ואז יהיו עוד 7 דברים שצריך להכניס אותם, אם לא פה אז עכשיו יגידו שמותר.
אלעזר כהנא: אם אתה רוצה להכניס את המילה אוטומטי ב-5(א)(2) לא אכפת לנו, ממילא התכוונו לזה.
מנחם בן-ששון: ייכנס.
מנחם בן-ששון: תחזוקה.
אלעזר כהנא: אני רוצה להוסיף משפט אחד לגבי תקנה 8.
אלעזר כהנא: ההפרדה פה היא חשובה.
אלעזר כהנא: לגבי הדיווחים, כיוון שאנחנו בדיווחים לפי סעיף 14 בחוק צריכים לדווח לוועדה בתום שנה מהפעלת החוק על פעולות שנעשו במאגר ותועדו לפי תקנה (7)
אלעזר כהנא: (ב).
אלעזר כהנא: אנחנו מתכוונים לתיעוד של (8)(א).
אלעזר כהנא: לכן יש פה את התוספת של ההגדרה של מה שנאמר פה של נושא הפעולה או מספר התיק.
אלעזר כהנא: כלומר, במסגרת של (8)(א) שזה פעולות שנעשו על המאגר יש לנו אפשרות לתעד ולדעת יותר וזה מסוג הדברים שאני יכול גם לדווח לוועדה.
מנחם בן-ששון: נכון אבל אני רוצה דיווח עכשיו חצי שנה ואתה תיתן.
אלעזר כהנא: עוד חצי שנה מהיום זה שנה מהפעלת החוק.
מנחם בן-ששון: כשקודם ביקשתי חצי שנה לא הבנתי למה חייכת, עכשיו אני מבין.
דן חי: השאלה אם לא כדאי בנושא הפעילות להגדיר בצורה יותר ברורה למה הכוונה, לפי איזה עבירה - - -
מנחם בן-ששון: אני חוזר למה שאמרתי לחבר הכנסת רותם לפני שתי דקות.
מנחם בן-ששון: ממה אני חושש?
מנחם בן-ששון: אתה מכיר את המטריה, יש לך ספר, אתה תגיד כך וכך ומחר מישהו ימצא, על זה אני לא צריך לדווח לך.
מנחם בן-ששון: אני רוצה שהמטריה שלי תהיה רחבה, נדיבה, שהם יבואו הנה, שאפרת תוכל להגיד להם: בתוך זה אני מבקשת ממך לדווח גם על כך וכך.
דן חי: אז אפשר לכתוב לרבות.
אלעזר כהנא: זה לא עניין של עבירות.
אלעזר כהנא: יש מוקדים שזה אירועים חיים.
אלעזר כהנא: יש פרשיות מודיעיניות, יש הרבה מאוד פעולות שהם לא מספר תיקים, בטח לא סעיף עבירה.
אלעזר כהנא: סעיף עבירה תמיד יש ברקע.
מנחם בן-ששון: דן, בהאזנות סתר אחת הביקורות שלי היו שבשלבים הראשונים הם פירטו לפי סעיפים וזה לא אמר שום דבר.
מנחם בן-ששון: זה היה כי המטריה הייתה נדיבה, המסגרת הייתה נדיבה.
אפרת רוזן: צריך לזכור שהחוק הזה בניגוד להאזנות סתר כמו שעורך הדין דן חי יודע, בכוונה לא דובר על סוגי העבירות בגלל שאמרו פה: העילות הן המשמעותיות.
אפרת רוזן: האם מדובר בהצלת חיים או מדובר במניעת פשע וכן הלאה.
אפרת רוזן: מראש לא צמצמו לעבירות – נראה לי קצת מוזר לצמצם את זה במסגרת התקנות.
דן חי: לא רציתי לצמצם, רציתי להרחיב את הפירוט.
מנחם בן-ששון: נכון, אבל כמו שאמרתי לך, הייתי איתם בעניין הזה של האזנות, הגענו איתם להסכמות מסוימות.
מנחם בן-ששון: 9(א) תחזוקה.
אפרת רוזן: תחזוקה, תיקונים, הוספות ועדכונים טכנולוגיים של מערכות המחשב בהן מוחזק המאגר יבוצעו בידי בעלי מקצוע, שוטרים ושאינם שוטרים, גם אם אינם אנשי מינהל טכנולוגיה במשטרת ישראל, ובלבד שאושר מראש בידי ראש היחידה לביטחון מידע במשטרה או מי מטעמו.
מנחם בן-ששון: האיש שנכנס לקודש הקודשים להחזיק את הכהן הגדול.
דוד רותם: זו בדיוק הבעיה שלי "ושאינם שוטרים".
מנחם בן-ששון: תיכף.
אפרת רוזן: (ב) אחראי המערכת והעובדים שהוא הרשה יהיו מורשים לגישה לנתוני המאגר רק ככל שהדבר נדרש לצורך תחזוקת המאגר והמערכות המקושרות והטיפול הטכני הקשור בהן.
מנחם בן-ששון: אז לפני שהוא שואל, אנחנו שואלים, מה דינן של מערכות תקשורת ומערכות מקושרות למאגר שבנוסח המקורי נתתם לנו והיום לקחתם?
אלעזר כהנא: מערכות המחשב בהן מוחזק המאגר כוללות את כל המקומות בהם המאגר נמצא.
אפרת רוזן: גם את המערכות המקושרות במאגר כי בנוסח המקורי אמרתם במפורש - - -
אלעזר כהנא: הורדנו את זה כי חשבנו שזו הגדרה מיותרת.
אלעזר כהנא: מערכות המחשב שבן מוחזק המאגר כולל את הכל.
אלעזר כהנא: אבל לא אכפת לי להוסיף גם מערכות מקושרות - - -
יוחנן דנינו: אין בעיה - - -
מנחם בן-ששון: תוסיף.
דוד רותם: "שאינם שוטרים".
דוד רותם: אני רוצה שאנשים יהיו מאושרים על ידי ראש אח"מ, אני רוצה הכל ועכשיו תביאו לי מישהו שישתיל לי שם מרגל ובזה נגמר הסיפור.
מנחם בן-ששון: לכן אמרתי קודם, קודש הקודשים.
דוד רותם: לקודש הקודשים הוא לא היה נכנס, הוא היה קשור עם חבל והיה מושך אותו החוצה - - -
מנחם בן-ששון: הוא היה מושך אותו כשהוא מת.
מנחם בן-ששון: אבל אני מדבר על זה שעסק בתחזוקה, בתחזוקה נכנס גם מי שלא כהן גדול.
דוד רותם: הוא נכנס מלמעלה.
אלעזר כהנא: גם התקנה הזאת העתקנו אותה כמות שהיא ממאגרי הזיהוי החמורים של ה-DNA.
אלעזר כהנא: הוועדה פה אישרה את זה בכנסת הזאת וזה לא סתם.
אלעזר כהנא: למה זה לא סתם?
אלעזר כהנא: משום שבמינהל הטכנולוגיות של המשטרה אנחנו מעסיקים הרבה מאוד אנשים שאינם שוטרים, הם עוברים את הסיווגים הביטחוניים ההכרחיים.
אלעזר כהנא: למה?
אלעזר כהנא: משום שמדובר באנשי מקצוע מאוד מיוחדים.
אלעזר כהנא: נושאים של DBA, נושאים של אבטחת רשת מידע, אלו מקצועות יקרים מאוד, מיוחדים מאוד, הם לא מוכנים להיות שוטרים, סוג של מיקור חוץ.
אלעזר כהנא: מערכת המודיעין של המשטרה נבנתה במיקור חוץ.
אלעזר כהנא: אז אין דרך שלא לעשות את זה.
מנחם בן-ששון: השאלה היא הסמכה.
מנחם בן-ששון: קודם כל להוריד את "או מי מטעמו" ולהישאר רק עם ראש היחידה לביטחון מידע במשטרה.
מנחם בן-ששון: זה חריג, לא ניתן את זה למישהו יותר ממנו.
מנחם בן-ששון: אם אתה רוצה להעלות בדרגה גם כאן נוכל להעלות בדרגה.
דוד רותם: הוא איש המקצוע, אני לא צריך פה.
אלעזר כהנא: לא עשיתי בדיקה ביחידה לביטחון מידע איך נעשה סיווג של אנשים, מי מסווג ואיך זה נעשה ומי חותם בסוף על האישור.
אלעזר כהנא: ואם נניח שבתוך היחידה לביטחון מידע יש 3 אנשים שמוסמכים לחתום על העסקה של שוטרים, אז הוא מוסמך לחתום על העסקה של שוטר ולא מוסמך - - -
מנחם בן-ששון: זה לא.
מנחם בן-ששון: כמה אנשים יהיו פה בשנה?
מנחם בן-ששון: זה לא ה-600.