GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מנחם בן-ששון: אתה רוצה להוסיף בסיפא: לעניין תקנות אלה?
מיכאל אטלן: יש מעמד שנותנים לתקנים בתקנות של משרדים אחרים, אבל אז התקנות עושות את זה.
מיכאל אטלן: אין מושג של תקן מוכר על ידי המשרד סתם כך.
עידו עשת: השאלה אם זו הכוונה.
ברוך לוברט: החלטת הממשלה בעניין הזה היתה בהקשר המכרזי.
ברוך לוברט: אני חושב שלא תהיה בעיה.
ברוך לוברט: הורדנו את המילה "רשמי": "תקן ישראלי או תקן בינלאומי אחר המוכר לעניין תקנות אלה על ידי המשרד להגנת הסביבה".
מנחם בן-ששון: 14ב.
ברוך לוברט: מה לגבי 13ב?
מנחם בן-ששון: הצעתי למחוק והשארתם.
ברוך לוברט: בתקנה 14ב(ב) ביקשנו להבהיר את הנוסח.
ברוך לוברט: קורא תקנה 14ב(ב).
מנחם בן-ששון: 15.
מנחם בן-ששון: אני רוצה להציג את שתי הגישות שהיו, ואני רוצה להקל עלינו כדי שלא נסתבך בגרסאות.
מנחם בן-ששון: אני חושב שהבנתי מחברי הכנסת גם בדיון וגם לאחר מכן את הכיוון שאליו נוטה הדעת.
מנחם בן-ששון: אם אתם רוצים לפרסם באינטרנט, זה בסדר מבחינתנו.
מנחם בן-ששון: אם אתם רוצים להוסיף פרסום בעיתונים, זה גם בסדר מבחינתנו.
מנחם בן-ששון: אנו לא מעוניינים היום לשנות את המצב הקיים בפרסום בעיתונים.
מנחם בן-ששון: היום בתקנות לא אכניס שבעוד שנתיים אוטומטית יירד נושא הפרסום בעיתונים.
מנחם בן-ששון: היו הצעות פשרה, שנבדוק אחרי שנה וחצי, אחרי שנתיים.
מנחם בן-ששון: זה לא יצליח.
מנחם בן-ששון: נעשתה פה הרבה עבודה – אתם עבדתם הרבה, וגם אנחנו.
מנחם בן-ששון: לכן סעיף 15 יבוא כך – אתם רוצים אינטרנט, זה יופי, אתם רוצים פרסום מקוצר בעיתונים, זה בסדר, אך לא ישתנה דבר בשלב זה בתקנות הללו בנושא הפרסום בעיתונים ממה שהיה קיים קודם.
מנחם בן-ששון: אין לי דרך אחרת להעביר את התקנות.
ליאור אגאי: אמרת את המונח "פרסום מקוצר"?
מנחם בן-ששון: הצעתם כל מיני הצעות.
מנחם בן-ששון: ההצעות האלה – בנוסף, אך לא במקום.
מנחם בן-ששון: המצב הקיים היום, קרי פרסום נדיב ומלא וגדוש ובלתי רלוונטי, הוא ימשיך בעיתונים.
מנחם בן-ששון: אילו עיתונים לא קיימים?
מנחם בן-ששון: אתה רוצה לפרסם ב"דבר" ו"על המשמר" הודעות מקוצרות – זה מותר.
מנחם בן-ששון: אתה רוצה את זה בתקנה – נוסיף את זה, לפי שיקול דעתכם, תגידו איך אתם רוצים את זה.
מנחם בן-ששון: יש לכם גם ניסוח מוכן.
מנחם בן-ששון: קחו את הניסוח הזה, תשאירו אותו, וכך תוכלו אחר כך לבדוק כמה הגיעו אליכם מהפרסומים המקוצרים, כמה מהאינטרנט וכמה מהפרסומים הארוכים.
יצחק לוי: כלומר אתה מציע למחוק את תקנה 15.
ליאור אגאי: יש לי הצעה אחרת; מכרז זה ערמת תנאי סף.
ליאור אגאי: יש עמוד וחצי בעיתון לפעמים, כאשר הוא קונה את המסמכים והוא רואה שיש עוד תנאי, שהוא לא יכול לגשת, כמו למשל משהו שלא נכתב בתנאי סף.
ליאור אגאי: אני מציע לא להפחית את ההוצאה על העיתונות הכתובה.
ליאור אגאי: יש טרייד אוף.
ליאור אגאי: הרי אנו עכשיו מורידים את העלות של מסמכי המכרז.
ליאור אגאי: נגמרו הימים שלוקחים 10,000 ו-20,000 ₪.
ליאור אגאי: לכן היום העלות של להשיג מכרז – לא צריך לפרט בשווי של 12 אלף ₪ למודעה בעיתון את כל הפרטים כדי אחר כך לגלות שאתה לא יכול לגשת.
ליאור אגאי: אני מציע להפחית את התנאים של בעל מחזור כספי, צריך להראות אישור ניהול ספרים, כל הדברים האלה, אלא איזושהי מודעה על המכרז ואפילו ביותר עיתונים, ואז להפנות לאינטרנט ולמסמכי המכרז.
מנחם בן-ששון: הייתי הולך לזה, אבל כיוון שאני חושש שלא תהיה לי עין, לדעת מה מורידים ומה לא, אני בינתיים לא משנה.
מנחם בן-ששון: תביא לי ניסוח – בבקשה.
מנחם בן-ששון: בשלב הנוכחי את 15 אני לא רוצה להכניס בצורה שבה היא נמצאת.
מנחם בן-ששון: לא שאני לא רוצה, אני לא יכול.
מנחם בן-ששון: אישית, אני משוכנע שאתם צודקים, כיוון שהוצאתי מכרזים של גוף ציבורי, כיוון שעבדתי בדברים האלה – אתם בטוח צודקים.
מנחם בן-ששון: יש דברים שהם בלתי אפשריים במערכת מסוימת.
מנחם בן-ששון: אתה מקבל 100 סעיפים פחות 3 ממה שרצית, וזה המצב הנוכחי.
מנחם בן-ששון: מחר בבוקר הכנסת תהיה חזקה יותר, הקואליציה תוכל להעביר דברים מסוימים, אני מציע לכם – תתקנו את תקנה 15.
מנחם בן-ששון: יש לכם נוסח מוכן.
מנחם בן-ששון: היום אני לא יכול לעשות את זה.
ליאור אגאי: דיברתם על חטא לעיתונות הכתובה.
ליאור אגאי: היום ההגדרה של עיתון נפוץ הוא לאו דווקא עיתון איכותי.
ליאור אגאי: היום אני מחויב לפרסם בעיתון נפוץ.
מנחם בן-ששון: אתה מזמין כאן, שחברי הכנסת במצב הנוכחי יגידו לך: בכל העיתונים בארץ.
ליאור אגאי: אולי אפילו עדיף, אבל שורה אחת שמפנה לאיזה מקום.
מנחם בן-ששון: נכון, אבל חברי הכנסת שמעו את זה בפעם הקודמת.
מנחם בן-ששון: זה לא עובד.
מנחם בן-ששון: סעיף 15 יימחק.
מנחם בן-ששון: לא יהיה שינוי בנושא פרסום בעיתונות.
עידו עשת: סעיף 15(ז).
ברוך לוברט: ההצעה של הוועדה היא שבתקנה 46 בתקנת הוראת שעה של פרסום מכרזים, נרחיב אותה, במקום שנה נרחיב אותה לתקופת הוראת השעה?
מנחם בן-ששון: ממש לא.
מנחם בן-ששון: תרצו – תתקנו את זה מחדש.
מנחם בן-ששון: הייתי הולך עם ההצעה שלכם ככתבה – זה לא ילך עכשיו.
מנחם בן-ששון: אנו נמצאים באווירה פוליטית מסוימת, זה לא סוד.
מנחם בן-ששון: זה שאנו מעיזים לחוקק חוק כל כך כבד – ביררתי מראש, זה תקין.
מנחם בן-ששון: אבל מאידך, איני רוצה להיכנס לסבך שאני שוב אצטרך לשלם בכל הדברים היפים שעשינו כאן.
מנחם בן-ששון: סעיף 6 בצורתו מספיק לי מבחינת הישגים.
מנחם בן-ששון: אז נחכה עם 15.
מנחם בן-ששון: בסעיף 15 לא ישתנה דבר בנושא פרסום בעיתונים עכשיו, לא ייכנס לבדיקה בהוראת השעה, אלא אם כן משרד האוצר יגיע עם נתונים מעודכנים וחדשים, וישכנע את הוועדה עם חומר חדש.
מנחם בן-ששון: היום בצורה הנוכחית איני יכול לחוקק את זה.
עידו עשת: חבר הכנסת רותם, סעיף 42א, בסעיף (ב) ביקשת שלעניין הספציפי של הבטחת קיום דיני עבודה לא יהיה מצב שאותו מנכ"ל של גוף ציבורי יקבע שהוא שם לב להוראות התכ"מ, הוא יקבע משהו פחות ממנו, כלומר שלא יהיה פחות.
עידו עשת: הניסוח, שלא יגרע מן ההוראות שנקבעו לעניין זה.
עידו עשת: אולי צריך להוסיף, אני שואל את הוועדה, לאותו עניין של הגוף, אולי בהתאם לאותו גוף.
מנחם בן-ששון: הוא קורא חוקים.
עידו עשת: אם כך, ובלבד שלא יגרע מן ההוראות שנקבעו לעניין זה בהוראות תקנון כספים ומשק בהתאמה לגוף הציבורי.
דוד רותם: כשאתה אומר, לא יחול שינוי – לא יחול שינוי ממה שכתוב או לא יחול שינוי ממה שקיים היום?
מנחם בן-ששון: זה לחץ פוליטי בלבד.
מנחם בן-ששון: אין שום הסבר אחר.
דוד רותם: העליתי את הנושא הזה עוד לפני שידענו על בחירות.
דוד רותם: צריך לחבב את קריאת העיתונים על אנשים.
יואל בריס: אנו בעניין הזה הגענו עד לשלב שבו מבחינת העניין לא תהיה שום תוספת בפרסום בעיתון, כי לפרסם בעיתון לא רק את שם המכרז אלא גם את עיקריו, אנו ניתן אפשרות לכל מי שיש לו איזושהי בעיה מטעמי דת, מצפון או אחר, הכל נעשה- -
יצחק לוי: אתה דן בעניין בלי הפרטנרים הנכונים.
יצחק לוי: הם לא יושבים פה.
דוד רותם: ביום ששי היתה שיחה בין ראש הממשלה לכמה אנשים.
יואל בריס: על זה?
דוד רותם: גם על זה.
מנחם בן-ששון: אני מוכן לבודד את סעיף 15, ולהיות במיעוט, להצביע נגד.
דוד רותם: זה בסדר, כשאתה יודע שאתה במיעוט.
דוד רותם: אחרי שנצביע יחד, מה תעשה אחר כך- -
מנחם בן-ששון: על הסעיף הזה אני יכול להצביע ברוב- -
יואל בריס: אני חושב שנכון שתהיה הצבעה נפרדת על הסעיף הזה למול מה שתיארנו, שיהיה פה פרסום שאין בו תועלת לאיש.
יואל בריס: אפשר לפרסם את "אשרי יושבי ביתך" או את "עלינו לשבח" פעמיים בשבוע בשלושה עיתונים נפוצים.
עידו עשת: גם בישיבה הקודמת אמרתי, שעל פניו התכליות של תקנה 15 והתכליות בכלל כשאנו מדברים על תקנות חובת המכרזים, הן תכליות שעל פניו צריכות להיות פנימיות לתקנות המכרזים, כלומר הן התכליות שאמורות לקדם את ההצעות שיגיעו לכמה שיותר פונים.
עידו עשת: על פניו, ההצעה כפי שהאוצר הציע אותה, באמת מקדמת במובן הזה ואינה גורעת מכמות המציעים, מה גם שהיא משנה את מה שצריך להיות מפורסם בעיתון, ויש דברים שמפורסמים בעיתון היום, רק שאין להם רלוונטיות לעניין המציעים, זה לפחות כפי שהסבירו את זה הנציגים.
עידו עשת: השיקולים הרלוונטיים, ויש שיקולים רלוונטיים אחרים, צריך לבדוק האם מקומם כאן, במסגרת תקנות המכרזים, מכיוון שהאמצעי שנבחר כאן הוא אמצעי של פרסום לצורך מכרז.
מנחם בן-ששון: זה עניין של חשבונות אחרים.
מנחם בן-ששון: אתה צודק, והבעתי את עמדתי.
דוד רותם: הנושא הזה הועלה עוד לפני שידענו שיש בחירות.
דוד רותם: אני לא מוכן לקבל, שאצלי הכל פוליטי ואצל היושב ראש שום דבר לא פוליטי.
נסים זאב: אין שום שיקול פוליטי.
יואל בריס: הצענו הצעות שפותרות כל מצב – אדם שלא רוצה לפתוח אינטרנט, יוכל להתקשר ל-help desk ולקבל את זה בפקס, אדם שלא יודע להבין מכותרת המכרז מה נושאו, אמרנו: לא רק כותרת המכרז אלא גם פירוש של נושא המכרז.
יואל בריס: אמרנו שזה יתפרסם לא פעם אחת אלא מספר פעמים.
מנחם בן-ששון: הנושא סגור.
ליאור אגאי: ההגדרה היום של עיתון נפוץ היא כמשמעותו בסעיף 1 לחוק התכנון והבנייה.
ליאור אגאי: אולי אפשר לתת שיקול דעת לוועדת מכרזים, להגדיר איפה היא מפרסמת.
ליאור אגאי: ואז יגיעו בטוח ליותר מגזרים.
מנחם בן-ששון: מבחינתי, כן.
מנחם בן-ששון: העירו לי את זה אנשים ברשויות המקומיות, שזה טירוף לפרסם בעיתון ארצי, כשהשאלה היא מכרז מקומי.
מנחם בן-ששון: אני רוצה לומר בסיכום הסעיף הזה; עמדתי היא שההצעה של משרד האוצר טובה, והצעות הפשרה שלה היו סבירות.
מנחם בן-ששון: הייתי שמח להצביע עבורן, נכשלתי בהשגת קונצנזוס סביבן, גם רוב לא יהיה לי.
מנחם בן-ששון: מהלכים שנעשים בכוחניות הרבה פעמים זוכים אחרי זה לתגובת נגד.
מנחם בן-ששון: כנראה, תראו את החוק הזה בצורה בוטה אחרת ביום שמישהו יוכל להעביר בו את הסעיף הקטן הזה, למשל במהלך שאנו מאוד לא אוהבים אותו - בהסדרים, ובצדק אולי, במקרים כאלה, כי האוצר יגיד: מיצינו את המהלכים בוועדה.
מנחם בן-ששון: כמה פעמים נתקלתי בקיר אטום משום שאי אפשר היה להגיע לפשרה, ולא הגענו לפשרה כאן.
מנחם בן-ששון: סעיף 15 לא עובר בסעיף (ז) שלו כמו שרציתי.
מנחם בן-ששון: מתקנים את ההגדרה לעיתון נפוץ.
דוד רותם: עיתון יומי, או עיתון המתפרסם מדי שבוע לפחות בעל תפוצה רחבה.
דוד רותם: עיתון נפוץ - תראה את ההגדרה בעיתון בשפה הערבית.
דוד רותם: אפשר לקחת כזו הגדרה.
ליאור אגאי: הייתי מציע להרחיב את זה גם לשיקול דעת של ועדת מכרזים לעניין מקומון למשל.
מנחם בן-ששון: מר אגאי, איך אתה מגדיר עיתון נפוץ?
יואל בריס: בהתחשב במהות המכרז, ובלבד, שאם זה לא עיתון נפוץ, זה צריך להתפרסם גם באינטרנט.
דוד רותם: עיתון נפוץ - עיתון יומי או עיתון המתפרסם מדי שבוע לפחות בעל תפוצה רחבה, בהתחשב בנושא המכרז ולפי שיקול דעתה של ועדת המכרזים.
מנחם בן-ששון: 18(ב).
מנחם בן-ששון: רציתם להציע נוסח.
קרן דהרי: קוראת את הסעיף.
קרן דהרי: מדובר במחיר.
קרן דהרי: אנו מבקשים מחיר ממי שרוצה להשתתף במכרז- -
מנחם בן-ששון: עבור מה –
עידו עשת: עלות הפקת המכרז.
דוד רותם: כתוב פה: עריכה.
עידו עשת: השינוי מתבקש במגמה לצמצם – עלות הפקת המכרז, שלא במסגרת עלות המכרז, יועמסו עלויות שאינן רלוונטיות להשתתפות עצמה במכרז.
דוד רותם: אתה רק מגלגל את זה.
דוד רותם: כי הרי לכל מכרז מצורף חוזה.
דוד רותם: אז מה הם עושים?
דוד רותם: הם יגידו: עבור עריכת המכרז או הנפקת המכרז תשלם לנו 20 אלף ₪.
דוד רותם: אחר כך- -
מנחם בן-ששון: אתה רוצה נייר, זה עולה כסף.
מנחם בן-ששון: זו חוברת של 38 עמודים.
נסים זאב: זה אינטרס של המוכר.
מנחם בן-ששון: יכול להיות, אבל אתה אומר, את המינימום הזה אני צריך.
מנחם בן-ששון: שינויי הצמדה.
נסים זאב: אני חושב שיש הגזמה בתעריף בעניין הזה.
מנחם בן-ששון: היום יש הגזמה, לכן הורדנו את זה.
עידו עשת: אני מבקש להסביר את הכוונה, שעלות הפקת המכרז יצומצם יותר, ולא יכלול עלויות שהן חיצוניות להפקת המכרז.
קרן דהרי: זו הכוונה בהחלט.
נסים זאב: בכמה אחוזים זה מוריד בערך?
קרן דהרי: תלוי בנסיבות כל מקרה.
קרן דהרי: יכול להיות מכרז שצריך לקחת יועצים במאות אלפי שקלים כדי לכתוב את המכרז.
מנחם בן-ששון: בזמנו הממשלה לא הסכימה לקבל את זה.
מנחם בן-ששון: כשחברי פורז היה יו"ר הוועדה, הוועדה רצתה בזה והממשלה לא נתנה.
מנחם בן-ששון: עכשיו הממשלה נאותה.
מנחם בן-ששון: לכן אנו מורידים את עלויות המכרזים.
ליאור אגאי: הטרייד אוף של זה היה סעיף 15.
מנחם בן-ששון: נכון, לכן אני חושב שאתם צודקים במהלך ואני חושב שתעבירו אותו, ותעבירו אותו.
מנחם בן-ששון: איך עבדתם בענייני הצמדה?
מאיר שטרית: נעשתה הצמדה פשוטה למדד המחירים לצרכן על פי הסכום המקורי, מתי הוא עודכן למדד המחירים האחרון שהיה ידוע לנו ביום שעדכנו את הסכומים.
מנחם בן-ששון: האם את רגועה מבחינת עדכוני התייקרויות שיהיו בעתיד?
מאיר שטרית: תמיד אפשר לעדכן סכומים.
מנחם בן-ששון: אצלנו – תחזרו אלינו.
מאיר שטרית: כן, נחזור לוועדת החוקה כדי לעדכן את הסכומים.
יהודה רון: לגבי עדכון הסכומים, כדאי לעשות את זה דיפרנציאלי.
ליאור אגאי: בשבוע הבא יהיה חוזר בנושא, של שמונה עמודים, בגלל שביקשת.
ליאור אגאי: ..
מנחם בן-ששון: אתה רואה?
מנחם בן-ששון: לא רק אני, כבר משרד האוצר שומע לך, זה הישג...
מנחם בן-ששון: אגב, מר אגאי, אני רוצה לומר לכם משהו – אנשים משתלחים בכם ונהנים.
מנחם בן-ששון: העבודה שלי בדרך כלל מול החבורה המקצועית של האוצר היא חוויה נעימה מאוד.
מוטי כהן: עסקנו בעניין ההצמדה.
מוטי כהן: קודם הדיון פה נגדע, והגענו לסכום של 600 אלף.
מוטי כהן: כאשר מדובר בין 530 ל-756, החשבון שלנו מגיע- -
מנחם בן-ששון: מר כהן, צא מהחדר, בבקשה.
מנחם בן-ששון: כנראה, אינך מבין את המידות.
מנחם בן-ששון: תוחזר לקראת ההצבעה, להשגיח שאנו מצביעים בסדר.
מנחם בן-ששון: סעיף 21.
ברוך לוברט: בתקנה 21, תקנת משנה (ה), הרישא – היה שינוי קטן, הורדנו את המילים לגבי עמדת היועץ המשפטי, שהכריע בעניין משפטי, הורדנו את הנושא של ההכרעה, שהכריע בעניין משפטי, והשארנו את זכות העיון בעמדת היועץ המשפטי בוועדה.
ברוך לוברט: כמובן, זה כפוף לסייג שיש בתקנת משנה (ב), שמדובר על חוות דעת משפטית שנערכה במסגרת ייעוץ משפטי לוועדה, לרבות בחינת חלופות אפשריות או הערכת סיכונים, כפי שמופיעה בתקנת המשנה.
מנחם בן-ששון: תחילה תחולה, 46.
ברוך לוברט: אולי לפני כן, היתה בקשה מרשות החברות הממשלתיות בנושא של תנאי התקשרות מסגרת עם חברה ממשלתית.
ברוך לוברט: לטענתם, נפלה טעות שם.
הראל גל-ים: הוראת שעה, סעיף 45, 3ד(2) - לגבי התקשרות מסגרת עם חברה ממשלתית, מה שנקבע זה שהתקשרות מסגרת תהיה - צוות המנכ"לים קבע שהחברה הממשלתית היא זרוע ביצוע, ושאין לגביה החלטת הפרטה, אנו רוצים להאיר את תשומת לב הוועדה, שחברה שיש לגביה החלטת הפרטה, וועדת שרים החליטה לגביה שהחברה היא בהפרטה, יכול להיווצר מצב שהיא תהיה שנים, החברה תהיה בהפרטה ולא יקדמו הליכי הפרטה.
מנחם בן-ששון: אתה רוצה שחברה שבהפרטה לא תהיה מאובנת מהצד השני.
הראל גל-ים: אנו מסכימים לרעיון, אך הבאנו נוסח אחר, שנותן גמישות מסוימת.
הראל גל-ים: אקרא אותו, ברשותכם: החברה אינה חברה בהפרטה כמשמעותה בחוק החברות הממשלתיות, התשל"ה-1975, אלא אם כן קבעו החשב הכללי של משרד האוצר ומנהל רשות החברות הממשלתיות התקשרות מסגרת בין החברה שבהפרטה ובין המשרד הממשלתי הינה חיונית להמשך פעילותה או לקידום החלטת ההפרטה.
הראל גל-ים: זה נותן לנו את האופציה לקדם החלטות הפרטה ברגע שהן התקבלו.
מנחם בן-ששון: הסיבה שהביאה אותך להחריג את החברה בהפרטה – עכשיו אתה נותן מנגנון לשחרר את המערכת ממנה, ושחרור המערכת יגרום בדיוק לנזק שהיית יכול לתקוע אותו שם בסיפור מכרזי מסגרת.
מנחם בן-ששון: כל ההיגיון של הסעיף הזה היה בכיוון מסוים.
מנחם בן-ששון: עכשיו אתה יוצר מנגנון שמשחרר אותו?
מנחם בן-ששון: אז תמחקו את הסעיף הזה בכלל, ותיתנו לחברות בהפרטה להמשיך לנהל מכרזים לפי הכלל.
ערן היימן: כל הכוונה כאן זה לתת הסכם מסגרת לחברה ממשלתית לתחום הספציפי אליו נועדה.
ערן היימן: ישב פה מנכ"ל מע"צ.
ערן היימן: למשל, אם נחליט לקדם הנפקה של 10% ממע"צ בבורסה, רק בשביל שתהיה משמעת שוק וכו', מהיום שהחלטנו את זה, יש החלטת הפרטה, עד יום היישום – כך וכך שנים, למשל, בנק החקלאות – 12 שנים, ומע"צ לא תוכל לבנות עכשיו כבישים, כי לא נוכל להתקשר אתה בהסכם מסגרת.
מנחם בן-ששון: אבל יש לו כל מיני אופציות אחרות.
מנחם בן-ששון: האם הסכם המסגרת הוא הדבר הנורא שיישלל ממנה, ואם זה לא נורא, למה לא תמחוק את הסעיף בכלל?
מנחם בן-ששון: כלומר אני לא מבין למה אתה בונה בניין והורס אותו בסיפא?
ליאור אגאי: היתה פשרה בתוך האוצר.
ליאור אגאי: למכור חברה ממשלתית זה תהליך שצריך להניב ערך חזרה לממשלה.
ליאור אגאי: אין אינטרס לייבש אותה, אם אנו יודעים שהממשלה לפעמים לא עובדת מהיום למחר.
ליאור אגאי: אין לי שום אינטרס חמש שנים לייבש.
ליאור אגאי: אני חושב שהאינטרס כאן, וזה סוכם אתמול בין החשב הכללי למנהל רשות החברות, ששניהם אבחנו את הצורך, אני לא רואה בזה כזה שינוי שאי אפשר לקבל אותו.
ליאור אגאי: מצד שני, לפתוח להם את זה לגמרי- -
מנחם בן-ששון: נניח שכן, אני לא בטוח שזה בהסכמה של השניים הללו מספיק לי, ואני בדוח רוצה הנמקה מפורשת, כמו שאנו עושים בכל ההנמקות, שכל אחד יראה.
מנחם בן-ששון: השאלה היא, איזו ועדה אתה רוצה לקחת את זה.
מנחם בן-ששון: אני אומר, בוא ניקח את זה לפורום הכי עליון שבנינו קודם.
מנחם בן-ששון: אתה זוכר מה הוא היה?
מנחם בן-ששון: מנכ"ל משרד ראש הממשלה, מנכ"ל האוצר והיועץ המשפטי לממשלה?
קריאה: צוות המנכ"לים?
מנחם בן-ששון: צוות המנכ"לים?
מנחם בן-ששון: אני מוכן לפורום בכיר, אז אני רגוע לפחות שאנשים מחזיקים את אמת המידה הגבוהה ביותר.
מנחם בן-ששון: אם זה בסדר, אין לי בעיה.
עידו עשת: לא יכול להיות לאותו צוות שמחליט על הסכם מסגרת.
מנחם בן-ששון: אני מוכן, בתנאי שתיתנו לי את הצוות הבכיר ביותר.
ליאור אגאי: יש יותר מחשב כללי ומנהל רשות החברות?
מנחם בן-ששון: אין לי בעיה שהיועץ המשפטי לממשלה ייתן את האישור עם החשכ"ל.
מנחם בן-ששון: היועץ הממשלתי והחשכ"ל זה בסדר.
מנחם בן-ששון: אתם רוצים שנפתור את הבעיה כמו שאמרתי לאחרים?
מנחם בן-ששון: זה נושא שעלה מאתמול להיום, חכו לתיקונים בעוד שנתיים.
מנחם בן-ששון: בינתיים נשאיר את זה כמו שהחלטנו, בלי התוספת, ואחר כך תחזרו אלינו.
ליאור אגאי: אז החשכ"ל, היועץ המשפטי לממשלה ומנהל רשות החברות?
מנחם בן-ששון: אני לא צריך את מנהל רשות החברות.
מנחם בן-ששון: שהוא יפנה- -
קריאה: לנו יכול להיות כן אכפת- -
מנחם בן-ששון: אז תגידו לי ונחכה עם התקנות.
מנחם בן-ששון: הרשות לחברות הממשלתיות לא עשתה את עבודתה במהלך הדיון בתקנות.
מנחם בן-ששון: התקנות, חלק ניכר מהחברות הממשלתיות לא היו חשופות לתקנות.
מנחם בן-ששון: לאחר שהן היו חשופות, הגבלתם את יכולתן להיות חשופות רק לסעיפים מסוימים, ועלתה הצעקה שלהן, וגם קיבלנו ממשרד עורכי דין הערה על כך, שמייצג חלק מהחברות, ואמר: זה לא בסדר שאתם לא נותנים לנו אפשרות לתת חוות דעה על סעיפים אלה אלא אל"ף, בי"ת וגימ"ל.
מנחם בן-ששון: בחלק ניכר מהדיונים רשות החברות הממשלתיות, שהיא רשות ממשלתית, לא היתה כאן.
מנחם בן-ששון: אם זה חשוב, הרשות יודעת איך להגיע.
מנחם בן-ששון: כשהיא היתה כאן, היא לא היתה ערנית למשמעויות.
מנחם בן-ששון: הרשות אמרה מאתמול להיום שהיא רוצה תיקון.
מנחם בן-ששון: היא לא תקבל אותו.
מנחם בן-ששון: זה יהיה כתוב כמו שקיבלנו אותו אתמול.
מנחם בן-ששון: עוד שנתיים, אם יש מישהו תקוע באמצע, בבקשה.
מנחם בן-ששון: אם אתם רוצים לקבל את עצתי – בבקשה.
מנחם בן-ששון: לא רוצים לקבל אותה – גם כן בסדר.
מנחם בן-ששון: עם כל הכבוד, מנכ"ל הרשות לחברות ממשלתיות הוא איש חשוב.
מנחם בן-ששון: במקרה שלפנינו, הוא היה בלתי אפשרי בעבודה מול הוועדה.
מנחם בן-ששון: לכן איני רוצה אותו בפורום המחליט.
מנחם בן-ששון: אני רוצה אנשים שאני יכול לסמוך עליהם.
מנחם בן-ששון: לא האיש המסוים.
מנחם בן-ששון: אתם כרשות הייתם לא נאמנים בעיניי.
ערן היימן: אני מקבל את כל ההערות על התפקוד שלנו, וננסה לשפר את זה לעתיד.
ערן היימן: אני מקבל כל פתרון כדי לשמש את המטרה, כדי שלא תיתקע חברה ממשלתית בלי אפשרות לפעול, כי מטרתנו היא שהחברות יפעלו.
ערן היימן: אני חושב שעדיף שהצוות שכאן בכלל החברות הממשלתיות, שהוא פורום מכובד, יאשר גם את זה.
מנחם בן-ששון: אני מציע שתציע לי מישהו אחר, כי אני לא רוצה שזה יהיה הפורום שהצעת.
מנחם בן-ששון: חשכ"ל לבד – לא אכפת לי.
ערן היימן: בסדר.
מנחם בן-ששון: אז יישאר החשכ"ל.
ליאור אגאי: כשזה מגיע לוועדת הפטור מעל 4 מיליון ₪, זה גם כך החשכ"ל.
עידו עשת: צריך לקרוא את הנוסח.
ברוך לוברט: אם כן, הנוסח יהיה: "החברה הינה חברה בהפרטה.
ברוך לוברט: ..
ברוך לוברט: אלא אם כן קבע החשב הכללי כי התקשרות מסגרת בין החברה שבהפרטה ובין המשרד הממשלתי הינה חיונית להמשך פעילותה ולקידום החלטת ההפרטה".
ברוך לוברט: נעבור להוראות תחילה ותחולה.
ברוך לוברט: בנוסח שלנו זה תקנה 44.
ברוך לוברט: ההצעה כפי שהצענו: "תחילתן של התקנות יהיו ב-1 ביוני 2009".
ברוך לוברט: בהקשר הזה עשינו מספר הוראות שמחריגות את התחילה.
ברוך לוברט: ראשית, לגבי תקנות 19(א)-19(ד), תקנות שעוסקות בסוגי המכרזים הממוכנים, ביקשנו לתת שנה התארגנות ממועד פרסום התקנות.
ברוך לוברט: לגבי תחילת תקנה 42א לתקנות העיקריות, זו התקנה שנותנת לגוף הציבורי, כלומר שקובעת לגוף הציבורי את החובה לפעול בשים לב בהוראות התכ"מ ולהתאים אותם גם בהקשר של זכויות עובדים, גם בהקשר זה אנו נותנים שנה ממועד פרסום התקנות כדי להיערך לזה.
ברוך לוברט: קורא 44(ב)(3).
ברוך לוברט: גם בעניין הזה נתנו מועד.
ברוך לוברט: 45.
ברוך לוברט: הוראת השעה לוועדות פטור משרדיות, בזמנו בתחילת התהליך הצענו שנתיים.
ברוך לוברט: הוועדה ביקשה להאריך את התקופה.
ברוך לוברט: הצענו, כיוון שתקופת השנתיים תסתיים במחצית שנת 2011, כדי להגיע עם נתונים שלמים לוועדה, אנו מציעים כרגע שהתקופה תהיה כשנתיים ומחצה, עד 1.1.2012.
עידו עשת: תקנה 46 עד 48 – הן לא תקנות של הוראת השעה, אבל הן תקנות שעדיין קיימות.
ברוך לוברט: תקנה 46 קשורה לעיתונות.
ברוך לוברט: היא נמחקת.
ברוך לוברט: ההצבעה על 15 תשליך על התקנה הזו.
ברוך לוברט: קורא תקנה 47.
ברוך לוברט: זה הסיוע שיעמיד הגוף הציבורי לכל משתתף בהיבטים המחשוביים בתקופה של שנתיים.
ברוך לוברט: קורא תקנה 48.
מנחם בן-ששון: יש לי עוד בקשה אחת שאני לא מאמין שתתנגדו לה, והיא דיווח אחת לחצי שנה לוועדת חוקה על יישום התקנות והוראת השעה, מיום תחילתה.
מנחם בן-ששון: אני מעוניין בכל חצי שנה דיווח שייתן לנו לפחות תמונה – דיווח כתוב, כמו שנהוג – השר מדווח על פי הקריטריונים.
מנחם בן-ששון: שהשר ידווח על דרך יישומן של התקנות לפי סעיפיהן השונים ועל דרך יישום הוראת השעה לפי סעיפיה.
מנחם בן-ששון: ואז אוכל לדעת מדי חצי שנה מיום תחילת התקנות על יישומן ומיום תחילת הוראת השעה על יישומה.
מנחם בן-ששון: היתרון הגדול הוא שנוכל כאן ללבן בינינו לבין עצמנו אילו שגיאות עשינו.
מנחם בן-ששון: את זה חבר הכנסת מיכאלי תמיד מדגיש, שכוחנו גדול במעקב.
מנחם בן-ששון: כן, מר כהן.
מוטי כהן: קודם כל, אני מתנצל, לא התכוונתי לפתוח נושא שנסגר.
מנחם בן-ששון: הוועדה מכריעה הכרעה ומסכמת אותה, אי אפשר לחזור חזרה.
מנחם בן-ששון: לכן הוצאתי אותך.
מוטי כהן: היה פה דיון שעברו לסעיף אחר וחזרו להצמדות, לכן הרשיתי לעצמי.
מוטי כהן: אני מתנצל.
מנחם בן-ששון: שנינו מבינים, אני מתנצל על זה שהוצאתי אותך, ואנחנו מקוזזים.
מוטי כהן: דיברתי עם עו"ד דהרי, יש הסעיף שמכיל חלק מהוראות השעה על קופות החולים, דיברנו שיש שם שינוי ניסוח מסוים, שלא נעשה.
מוטי כהן: אל"ף, זה לא ברור.
מוטי כהן: בי"ת, יש שם תקנה נוספת - תקנה 24ד(ב).
מוטי כהן: הניסוח שם מאוד לא ברור.
ברוך לוברט: קורא תקנה 45(ב).
ברוך לוברט: אנו מבקשים להוסיף גם את 8, עכשיו הוספנו 8, זה המתכננים.
ברוך לוברט: (3)(ג)(4) - ההפניה נכונה, כיוון שמדובר בהתקשרויות ההמשך.
מוטי כהן: הניסוח לא ברור.
ברוך לוברט: העברנו את זה למשרד המשפטים לניסוח, ומי שייתן את הוראות הניסוח, יכול להיות שיהיה הוא.
ברוך לוברט: נתקן בהתאם.
ליאור אגאי: היום אני יכול לשבת כל חצי שנה, לאסוף נתונים ממשרדי הממשלה ולדווח?
מנחם בן-ששון: אני מניח שאצור לכם את הרף, מה תדווחו, וזה בדרך כלל משהו סביר.
מנחם בן-ששון: אני תמיד כותב חובת דיווח בחוקים.
מנחם בן-ששון: אני לא יכול לתת לכם לצאת לדרך במהלך מורכב כל כך – עיין ערך הוצאה לפועל – בלי להיות עם יד על הדופק.
ליאור אגאי: אחת לשנה זה בסדר, אני מקווה.
יואל בריס: למה שזה לא יהיה כהצהרה שלנו לפרוטוקול?
מנחם בן-ששון: אני כותב את זה בכל חוק.
מנחם בן-ששון: נעצור, אנסח את זה בהפסקה.
ליאור אגאי: כל שנה?
מנחם בן-ששון: אתה נמצא בהוראת שעה של שנתיים, בוא נראה מה קורה.
ליאור אגאי: אבל אחרי זה נבחן את זה.
מנחם בן-ששון: עשית מהלך הרבה יותר גדול לא בהוראת השעה אלא גם בדברים אחרים.
מנחם בן-ששון: שינית את כל מערך המכרזים, את כל מערך הפטורים.
מנחם בן-ששון: שם אני דואג לא פחות.
מנחם בן-ששון: אני רוצה לדעת מה קורה.
מנחם בן-ששון: אני רוצה גם לגבי הסוגיות האחרות, לא רק לגבי הוראת השעה, אלא גם לגבי הסיפור של הפטורים והמכרזים הממוכנים- -
ליאור אגאי: מזה אני דואג.
ליאור אגאי: יכול להיות שיהיה יושב ראש, שיהיה לו פחות אכפת מהדיווחים של מינהל הרכש, וזה שאני צריך לאסוף נתונים מכל משרדי הממשלה, יש לזה עלות עצומה.
מנחם בן-ששון: מה יהיה עם ההצמדות?
מנחם בן-ששון: שזה לא עניין של הוראת שעה.
ליאור אגאי: נבוא מפעם לפעם.
מנחם בן-ששון: אז תחזור.
מנחם בן-ששון: יסתבר שזה עובד – נאמר: לא צריך עוד דיווח איטי.
מנחם בן-ששון: בהוצאה לפועל עשינו דיווח איטי.
ליאור אגאי: אז אפשר לפחות להכניס: לפי דרישת הוועדה, ולא חובה שלי לדווח כל שנה?
מנחם בן-ששון: מספיק לי שהוועדה מתכנסת, יושבת ומקבלת את זה על האתר, ואז כל אחד יכול לקרוא איך זה עובד.
יואל בריס: נכתוב בתקנות: דיווח אחת לשנה.
מנחם בן-ששון: דיווח אטי.
מנחם בן-ששון: הפסקה
מנחם בן-ששון: אני רוצה לומר משהו שנתן לי מנכ"ל משרד האוצר, אני מניח שהוא קיבל את ההודעה ממשרד המשפטים, תקנו אותי אם אני טועה: "בעניין חוות הבודדים יש להבהיר את הדברים הבאים: 1.
מנחם בן-ששון: טרם הוגשו תביעות לסילוק יד לפינוי מי מהמתיישבים בחוות הבודדים.
מנחם בן-ששון: ישנן כיום 4 תביעות מוכנות לגבי חלק מהמתיישבים, אולם היועץ המשפטי לממשלה הנחה, כי התביעות תוגשנה באופן מדורג, כך שבשלב ראשון תוגשנה תביעות לפי חומרת הבעיה המשפטית שבהמשך המצב הקיים.
מנחם בן-ששון: כאשר תוגשנה התביעות המשפטיות לצד השני, מטבע הדברים תהיינה טענות, לכן להערכתנו צפוי שהדיון המשפטי יארך זמן.
מנחם בן-ששון: מכיוון שכך לא צפוי שיהיה פינוי בפועל בזמן הקרוב".
מנחם בן-ששון: גם דיברתי מסביב על המהלך שננקוט בו.
מנחם בן-ששון: ננקוט במהלך חקיקה.
מנחם בן-ששון: אני מצפה מהממשלה שתגיש לי תקנות.
מנחם בן-ששון: אמרתי לך את זה, מר בריס, אבל אני גם אומר לך שאנו מחזיקים ביד חוק שלדעתי, אפשר יהיה לצרף אליו שני דברים: אחד, שבחוק הזה אפשר יהיה לעסוק גם בחוות הבודדים.
מנחם בן-ששון: אני מניח שהלשכה המשפטית שלנו כבר מכינה נוסח שאפשר יהיה להתקדם אתו, ומשרד האוצר הודיע שלא יטען דבר חדש.
מנחם בן-ששון: הדבר הנוסף שאני רוצה לומר, בעניין אחר, הדיווח האטי, אני מציע לקבל את הצעת משרד המשפטים לשים את הדיווח האטי לוועדה בחוק, ואני מבקש שיהיה דיווח אטי לוועדה – דברים שנכנסים לעבודה, חצי שנה אחריהם, אני מבקש דיווח לוועדה, איך הם מתנהלים.
דוד רותם: אדוני ציין שהמדינה תגיש תקנות לעניין חוות הבודדים.
דוד רותם: האם אדוני קבע אתם זמן?
מנחם בן-ששון: אני רוצה להתחיל בשבוע הבא את הדיונים.
מנחם בן-ששון: כיוון שאני יודע באילו לחצים המדינה נמצאת, אולי היא לא תצליח, אז לנו יש מספיק חומר שנוכל לדון בחקיקה גם בלי.
מנחם בן-ששון: אתה רוצה להציע הצעה לסדר, חבר הכנסת רותם?
דוד רותם: אני רושם את ההצהרות שהקראת.
דוד רותם: אני רושם לפניי שהמדינה תגיש בזמן הקרוב גם תקנות לעניין חוות הבודדים.
מנחם בן-ששון: אני רוצה להעמיד להצבעה את הנוסח שמונח לפני הוועדה, תקנות חובת המכרזים (תיקון), התשס"ח-2008, בצירוף ההערות והשינויים שהתקבלו בישיבה היום.
מנחם בן-ששון: אני נרגש מהעבודה.
מנחם בן-ששון: ראשית, אני רוצה להודות אישית לחברי הכנסת, ובאופן מיוחד לחברי הכנסת מיכאלי ורותם, שכמעט לא החמיצו ישיבה.
מנחם בן-ששון: חבר הכנסת זאב היה צריך ללכת למשימות אחרות.
דוד רותם: חבר הכנסת זאב עשה תפקיד הרבה יותר חשוב מהתקנות האלה, וישב בבית השלום.
מנחם בן-ששון: התחלנו בדיון שהיה לכאורה סגור.
מנחם בן-ששון: ביקרתי מאוד את משרד האוצר.
מנחם בן-ששון: אני רוצה להודות למשרד האוצר על סבלנות אין קץ של עבודה עם יועצים משפטיים מספר.