GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מנחם בן-ששון: כך הבנתי את החוק שעשינו.
דוד רותם: איך יודעים מתי הצו נגמר אם לא מצוינת בו שעה?
אלעזר כהנא: כתוב על הצו עד מתי הוא בתוקף.
דוד רותם: יודעים בדיוק מתי הוא ניתן.
אלעזר כהנא: אילו היינו עובדים עם המוקד כל השאלה הייתה נפתרת.
דוד רותם: אם כתוב על הצו עד מתי הוא בתוקף יודעים גם מתי הוא ניתן.
דוד רותם: תביאו לי את השעות בהן ניתנו הצווים.
גדי סיסו: הפער הוא הקונספט שלפיו אנחנו עובדים אל מול מה שהבנתם מהחוק.
גדי סיסו: אני אשמח אם תוכלו לבוא אלינו למטה ואני אראה לכם איך המוקד עובד.
גדי סיסו: בעניין הזה תוכלו להתרשם איך אנחנו מתעדים לעשות את הפעולה הזאת אל מול הקצינים המוסמכים.
גדי סיסו: יכול להיות שאם היינו מפעילים את המוקד בזמן היינו מדברים על קצין מוסמך אחד שעובד במוקד, כי לכאורה כל הקצינים המוסמכים אמורים לעבוד מול המוקד, לא אל מול חברות התקשורת.
צביה גרינפילד: ההערה של יושב-ראש הוועדה לגמרי במקומה.
צביה גרינפילד: לא יכול להיות שלכל כך הרבה אנשים תהיה נגישות לחומרים האלה.
צביה גרינפילד: בוודאי שצריך להגביל את מספר האנשים הרלוונטיים.
צביה גרינפילד: המספרים שמציע היושב-ראש נשמעים סבירים.
אפרת רוזן: אנחנו מדברים על היתרים שניתנו במקרים דחופים למשטרה.
אפרת רוזן: לא מדובר בשוטרים צבאיים.
אפרת רוזן: החוק מתווה שני מסלולים.
אפרת רוזן: הוא מתווה את המסלול של קבלת צו שיפוטי ואת המסלול של קבלת היתר במקרה דחוף, שתוקפו למשך 24 שעות.
אפרת רוזן: כתוב פה שהמספר הכולל של היתרים שניתן הוא 126, כשמתוכם 88 בעילה של הצלת חיים ו38 היתרים שניתנו במקרים של חקירה ומניעת פשע.
אפרת רוזן: בעבר כשקי
אפרת רוזן: בלו נתונים ללא צו שיפוטי זה נעשה לפי עילת הצורך.
אפרת רוזן: אז נטען שניתנו 80 היתרים בממוצע בחודש או 3 ביום.
אפרת רוזן: יש אי בהירות לגבי מה שנאמר.
אלעזר כהנא: כתבתי שהנתונים לפני החוק הם נתונים לא מדויקים.
אפרת רוזן: ה38 היתרים במקרים של חקירה ומניעה של עבירת פשע לא הייתה עילה קיימת לפני החוק.
אפרת רוזן: זה משהו שהוסף לחוק.
אפרת רוזן: זה נראה לי הדלתא הנכונה.
אפרת רוזן: הייתי שמחה, אלעזר, אם תוכל להסביר לוועדה אם זה כולל את 441.
אפרת רוזן: לפי מה אתם מבקשים 441?
אלעזר כהנא: יש פנייה של ראש אח"מ למנכ"ל החברה.
אלעזר כהנא: כמו שהוא רשאי להעביר לי את כל הקובץ, כך הוא יכול להעביר לי גם חלקים ממנו.
מנחם בן-ששון: האם 126 מוסף על 441, או שזה כולל?
אלעזר כהנא: 441 לא קשור.
אלעזר כהנא: אנחנו ספרנו את מספר הצווים שניתנו על ידי קצינים מוסמכים.
אלעזר כהנא: זה לא כולל את הבעלות.
אפרת רוזן: האם ראש אח"מ פונה כל פעם לחברת התקשורת בשביל לקבל ממנה 441?
אלעזר כהנא: הוא פנה פנייה אחת כללית למנכ"ל החברה.
אפרת רוזן: האם זה מספיק בשביל להעביר כל פעם על כל שאילתה את ה441?
אלעזר כהנא: הוא רשאי להעביר לי את כל הקובץ.
אלעזר כהנא: מה, כל פעם שהוא מעדכן את הקובץ הוא צריך לפנות מחדש?
אפרת רוזן: אני לא מבינה מכוח מה זה ניתן.
רחל גוטליב: אני חושבת שזה תפקידה וחובתה של הוועדה לבחון יישום של הוראות חוק שנחקק זה מכבר.
רחל גוטליב: זה גם תפקידו של היועץ המשפטי לממשלה.
רחל גוטליב: הוא אכן עושה את זה.
רחל גוטליב: פנה ראש אח"מ וביקש באופן פורמאלי על מנת להקים את המאגר.
רחל גוטליב: ישנה פניה.
רחל גוטליב: יש דין ודברים עם החברות שלא ברור לי מדוע הוא מתעכב.
מנחם בן-ששון: את מכירה בזה שחלקו בגלל הממשלה.
רחל גוטליב: חלקו בגלל הממשלה ובגלל מה שהתברר בפעם שעברה.
רחל גוטליב: זה בסדר גמור שיבוא היועץ המשפטי של חברת התקשורת ויגיד שהמשטרה דורשת נתונים שהיא איננה מוסמכת לדרוש.
רחל גוטליב: זה בסדר גמור שינהלו מו"מ על מנת להגיע להסכמה מה באמת מותר להעביר ומה לא.
רחל גוטליב: אני לא בטוחה שבגלל זה צריך לעכב את התקנות ולא לאפשר.
רחל גוטליב: סעיף 5 כשנחקק לא נחקק על מנת לבקש העברה פרטנית של נתונים.
רחל גוטליב: העברת הנתונים הפרטנית נעשתה מכוח חוות דעת והנחיה של היועץ המשפטי לממשלה.
רחל גוטליב: כך זה נעשה קודם לחוק.
מנחם בן-ששון: לא הייתי מחוקק את החוק אם הייתי יודע שהדברים לא סגורים.
מנחם בן-ששון: האם לפי פרשנותך אפשר לבקש 441 מכוח הפרשנות של סעיף המאגר עוד לפני שעשינו את התקנות?
מנחם בן-ששון: נתנו את החוק עם איזו שהיא הבנת אמון שאנחנו עובדים, שתהיינה תקנות, שנכנסים למסגרת עבודה חדשה.
מנחם בן-ששון: חשבתי שנתקדם יפה.
מנחם בן-ששון: מכוח מה פועלים היום?
מנחם בן-ששון: מכוח הנחיית היועץ?
מנחם בן-ששון: אני רוצה לדעת את זה.
מנחם בן-ששון: מכוח פרשנות עצמית של המשטרה?
מנחם בן-ששון: גם את זה הייתי רוצה לדעת.
מנחם בן-ששון: שחררנו פה איזה שהוא מנגנון שלפי הבנתי צריך לשחרר אותו יחד עם תקנות.
מנחם בן-ששון: אני אומר לעצמי שאולי עשיתי חוק שיש בו פרצות.
מנחם בן-ששון: מי יעזור לי בפרצות?
מנחם בן-ששון: חברות הסלולר יעזרו לי לא כי הן רוצות לעזור לי, אלא משום שלהן יש מגמה אחרת שאנחנו זוכרים אותה מהדיון.
מנחם בן-ששון: אני לא צריך פרשנות.
מנחם בן-ששון: יש לי עכשיו את האידך גיסא ליד השולחן.
מנחם בן-ששון: מחר בבוקר אני אשאר לבד עם חוסר ידע מקצועי.
מנחם בן-ששון: תקנות כבר יש, חוק כבר יש.
מנחם בן-ששון: לחוקק אחורה בזמן הפגרה קשה מאוד.
מנחם בן-ששון: אני מכנס ישיבה מיוחדת בזמן הפגרה כי אני יודע שזה חשוב.
מנחם בן-ששון: לפני שאתם באים אלינו בטענות, טענו לי על השאלות הפשוטות שביקשתי מכם.
מנחם בן-ששון: שאלתי שאלות לפני חודש וחצי.
מנחם בן-ששון: נתתי לזה קדימות לפני כל נושא אחר כי חשבתי שאני מתקן.
מנחם בן-ששון: העירו לי חברים מחברות הסלולר.
מנחם בן-ששון: חשבתי שתבואו עם תשובות.
מנחם בן-ששון: אני רוצה להיות שקט לגמרי שלא עושים פרשנויות שלא צריכים לעשות, או לפחות לא ראוי לעשות.
אפרת רוזן: יש 2 מסלולים שאתם אומרים שהם אפשריים לגבי 441.
אפרת רוזן: לא ברור לי איזה מסלול המשטרה פועלת על פיו בפועל.
אפרת רוזן: יש פרשנות שאומרת שהיא יכולה להמשיך ולפעול לפי הנחיית יועץ.
אפרת רוזן: השאלה אם היא יכולה להמשיך לפעול לפי הנחית יועץ לאור העובדה שדנו בזה בזמן חקיקת החוק ועשינו סעיף מפורש כדי לאפשר לרשויות חקירה אחרות להמשיך לפעול לפי הנחית יועץ.
רחל גוטליב: מתוך הנחה שלמשטרה יהיה מאגר.
מנחם בן-ששון: האם כשיהיה לכם המאגר עולה בדעתכם לפעול לפי הנחיית יועץ?
מנחם בן-ששון: אם כשיהיה לכם המאגר לא יעלה בדעת
מנחם בן-ששון: כם לפעול לפי הנחיית יועץ, מדוע התרתם לעצמכם עכשיו לפעול לפי הנחיית יועץ כשהחוק לא השתנה?
רחל גוטליב: סעיף 6 מאפשר למשטרה לפנות ולבקש נתונים.
רחל גוטליב: יש מצב ביניים.
רחל גוטליב: מצב הביניים הוא שעדיין אין הסכמות, עדיין המאגר לא נבנה ואין תקנות.
רחל גוטליב: החוק עצמו סגר את האפשרות לפנות על פי בקשת יועץ.
רחל גוטליב: נראה לי שלא סביר שלמשטרה אין את מה שיש לרשויות חקירה אחרות.
מנחם בן-ששון: זאת אומרת שאת חושבת שאפשר לפעול לפי הנחיית יועץ למרות שהחוק נכנס לתוקפו.
רחל גוטליב: במהלך חקיקת החוק עלתה אפשרות שנחוקק את זה בלי המאגר.
רחל גוטליב: אמרנו אז שנמשוך את החוק ונדון בכל נושא נתוני תקשורת יחד עם חוק החיפוש.
רחל גוטליב: חידושו של החוק היה במאגר.
רחל גוטליב: המצב הזה שבו מובאות תקנות לוועדה ובגלל ביקורת של הוועדה הן לא מאושרות ולא מתאפשר להקים את המאגר הוא מצב בלתי סביר.
מנחם בן-ששון: האם ההגינות בין הממשלה לכנסת לא מחייבת אתכם להגיד שבגלל המצב הבלתי אפשרי משתמשים בפרשנות שמתירה דבר וכשיהיו התקנות לא תעשו אותו?
רחל גוטליב: זה לא שייך להגינות.
רחל גוטליב: אם הייתה נשאלת שאלה בתשובה למכתבו של אלעזר היינו עונים עליה.
רחל גוטליב: גם הבוקר אמרו לנו שיש 5 שאלות.
רחל גוטליב: לא היה ברור על איזה 5 שאלות מדובר.
רחל גוטליב: אם הייתה נשאלת שאלה היינו עונים על זה בכתב.
רחל גוטליב: היה מספיק זמן שנבדוק.
רחל גוטליב: זה לא שלא היינו עונים.
רחל גוטליב: בכל שאלה שאנחנו נשאלים אנחנו עונים עד כמה שאפשר.
רחל גוטליב: אני לא חושבת שיש כאן מצב של חוסר הגינות.
רחל גוטליב: המצב המשפטי שאין מאגר כי אין תקנות הוא מצב לא טוב.
רחל גוטליב: אנחנו נאלצים ללכת לפרשנויות בדרך הסבירות.
רחל גוטליב: זה בסדר שכשיאושרו התקנות תקיים הוועדה בקרה, תנחה את המשטרה לפנות ולבקש.
רחל גוטליב: בגלל זה לא להתקין את תקנות ובעצם להשאיר אותנו במצב בלתי אפשרי מבחינת יכולת מימוש של החוק זה מצב לא טוב.
רחל גוטליב: אם יש טענה כנגד התקנות, אדרבא, נשב.
מנחם בן-ששון: יש טענה כנגד ההתנהלות שלכם בחודשים האחרונים.
דוד רותם: אני מבקש לדחות את הדיון.
דוד רותם: אני כבר מבין את הקו ואת הכיוון.
דוד רותם: בחקירה נגדית הייתי שמח אם העדים היו עונים לי כך.
דוד רותם: אני מציע שנדחה את הדיון.
דוד רותם: שיעבדו בלי התקנות.
דוד רותם: יש להם הנחיית יועץ.
דוד רותם: אני צריך לסמוך עליהם.
דוד רותם: התקנות כפי שהן היום נופלות.
דוד רותם: אני מציע שנדחה את הדיון, נשב ונעביר להם בכתב בצורה מדויקת את הדברים שאנחנו רוצים לקבל .
דוד רותם: אני רוצה לדעת איזו ביקורת תהיה כאשר השר הוא זה שיקבע ולא פקודות המשטרה.
רחל גוטליב: זה דבר שאפשר לדבר עליו אגב התקנות .
רחל גוטליב: יש מודלים של תקנות.
דוד רותם: אני רוצה להכין להם את הנתונים ואת ההערות.
דוד רותם: אני כבר אז פחדתי.
דוד רותם: עכשיו מתחזקת ההרגשה שלי שטעינו בגדול.
מנחם בן-ששון: אני עד כדי כך לא מרגיש.
מנחם בן-ששון: אני חושב שניצלו פה פירצה ופעלו בצורה לא תקינה.
מנחם בן-ששון: לפני שהתכוננו לדיון חברות הסלולר אמרו שמדובר בהרבה יותר מקרים מאשר המדווחים.
מנחם בן-ששון: שאלתי את היועצת המשפטית איך זה יכול להיות.
מנחם בן-ששון: ברגע שיש לך אפיק של 441 ואפיק של חוות דעת יועץ זאת פירצה שצריך לסתום.
מנחם בן-ששון: אפשר לבוא, לתקן את התקנות לחצי שנה ולקבל דין וחשבון.
מנחם בן-ששון: אני לא אומר שזה מה שנעשה.
מנחם בן-ששון: אולי צריך לעשות את זה כדי לסתום את הפירצה האחרונה שנשארת, כי דרכה עוברות משאיות, לא זוגות אופניים.
יונתן חמו: אני יכול להגיד בוודאות שהפער בין המספרים של חברת סלקום למספרים שהמשטרה הציגה הוא פער של כ80% בכמויות.
יונתן חמו: אני מבין מהמכתב מ-2 באוקטובר שיש התייחסות ל126 בקשות ללא צו, כש88 היתרים ניתנו למקרים של הצלת חיים ו-38 היתרים ניתנו במקרים של חקירה ומניעה.
יונתן חמו: זה מבחינתנו המקרים הדחופים ללא צו.
יונתן חמו: מהנתונים שלנו כחברת סלקום אני יכול לומר שבחודש יולי שנה שעברה היו כ170 מקרים.
אלעזר כהנא: האם אתה יודע כמה מספרים יש בצו אחד?
אלעזר כהנא: נניח שלנעדר יש שני מספרים ואני פונה על שני המספרים.
אלעזר כהנא: האם אתה סופר שניים או אחד?
דוד רותם: כשאתם כותבים שהמספר הכולל של ההיתרים הוא 126 פירושו של דבר שיכולות להיות 125 אלף בקשות.
אלעזר כהנא: אם לנעדר יש 2 מספרים אני אחפש בשניהם.
דוד רותם: כשאתה רוצה לבדוק עם מי דיבר אותו נעדר יהיו 80 מספרים.
אלעזר כהנא: כשיש פלט אחד של שיחות אני מבקש על הבעלויות.
מנחם בן-ששון: זה צו אחד על כמה שצריך.
מנחם בן-ששון: את זה הבנו.
יונתן חמו: 170 הבקשות לא כוללות מאגרים של 441, שזה מאות בשבוע.
יונתן חמו: ביולי 2007 דובר על כ95 עדכונים שגדלו אחרי שנה ל170.
מנחם בן-ששון: הכל ניתן לפרשנות.
מנחם בן-ששון: האם הבקשה לפני חודש שדיברנו עליה הפכה להיות סבירה יותר?
יונתן חמו: סבירה יותר.
אלעזר כהנא: אף אחד לא מתווכח על זה ששם, כתובת ומספר טלפון מותר לי לקבל.
אלעזר כהנא: הוא חייב להעביר את זה על פי חוק.
מנחם בן-ששון: נעשה פה מעשה שלא ייעשה.
מנחם בן-ששון: מבחינה זו הם יכולים לטעון לכך שהפרשנות היא פרשנות לא תקינה.
אלעזר כהנא: האם כדי להקים את המאגר הוא צריך להביא לי נתונים?
אלעזר כהנא: ראש אח"מ ביקש ממנו.
אלעזר כהנא: אמרנו שאנחנו צריכים את הנתונים.
אלעזר כהנא: את המאגר לא נקים בלי תקנות.
יונתן חמו: בדיון הקודם נכנסנו לסוגיה של ההבדל בין מנוי ללקוח.
יונתן חמו: הפרטים שמבקשים הם פרטים לגבי לקוח, לא לגבי מי שעושה שימוש בטלפון.
יונתן חמו: קיבלנו מייל ביום חמישי שמדבר על פרטים לגבי לקוח ועל פרטים כמעט זהים לגבי מנוי.
יונתן חמו: יש הבדל בין לקוח למנוי.
דן חי: האם בערוץ הדחוף עושים איזו שהיא אבחנה בין בעלי חיסיון לאלה שאינם בעלי חיסיון?
דן חי: בערוץ הלא דחוף יש אבחנה מאוד ברורה.
מנחם בן-ששון: המשטרה צריכה להגיד שבוודאי, משום שלפני החוק היו הנחיות של המשטרה לגבי בעלי חיסיון, כולל עיתונאים, שלא ידענו להגדיר אותן.
דן חי: לכאורה יש פה איזו שהיא פירצה.
אלעזר כהנא: אני לא יודע על חלוקה בין מנוי ללקוח.
אלעזר כהנא: החוק מגדיר מנוי כמקבל שירותי בזק או שהוא בעליו של מתקן בזק.
אלעזר כהנא: אנחנו לפי החוק רשאים לקבל נתונים של מנוי, דהיינו של שניהם.
אלעזר כהנא: אם אני רשום בפלאפון ומשלם לפלאפון באופן אישי על שיחות שאני מוציא, כשהבעלים של המכשיר זה משטרת ישראל, אז בחברת פלאפון רשום גם המנוי וגם הלקוח.
אלעזר כהנא: משטרת ישראל רשאית לקבל את שניהם.
אלעזר כהנא: זה מה שביקשנו.
איילת כהן-מעגן: אחרי הדיון הקודם הסתבר שהדרישות ללקוח הרבה יותר רחבות ממה שלטעמנו מותר.
איילת כהן-מעגן: בבזק, בשונה מחברות הסלולר, יש מספר אבחנות.
איילת כהן-מעגן: יש לקוח משלם ויש מנוי, שהוא הבעלים.
איילת כהן-מעגן: הוא בדרך כלל מקבל השירות, לא תמיד.
איילת כהן-מעגן: לקוח משלם לצורך העניין לא רלוונטי לפי ההגדרות שבחוק.
איילת כהן-מעגן: אמצעי התשלום והמעברים בין השירותים אלה פרטים שהם מעבר לנתונים שניתן לדרוש.
איילת כהן-מעגן: הקבצים במתכונת הזאת שנדרשה לא הועברו.
איילת כהן-מעגן: משום שהם היו רחבים מהמותר.
איילת כהן-מעגן: היו דרישות לקבל אמצעי תשלום.
אלעזר כהנא: את זה חברת בזק העבירה אלינו.
איילת כהן-מעגן: היה דו-שיח עם אנשי הטכנולוגיה שלנו.
איילת כהן-מעגן: הם לא הגורם המתאים לדעת מה צריך להעביר ומה לא.
איילת כהן-מעגן: היו שלבים שהם שיתפו פעולה עם הורדות הקובץ משום שהם חשבו שאם נדרש מהם זה מה שהם צריכים לעשות.
איילת כהן-מעגן: הם לא העבירו מיוזמתם דברים לפני שהגיעה אליהם בקשה.
איילת כהן-מעגן: הם לא העבירו נתונים.
איילת כהן-מעגן: היו דיונים לגבי איך ייראה הקובץ וכיצד יחולקו השדות וכו'.
איילת כהן-מעגן: לגבי הסטטוס של החלטת היועץ המשפטי לממשלה.
איילת כהן-מעגן: היינו רוצים לדעת בתור חברות כיצד לנהוג בתקופה הזאת.
איילת כהן-מעגן: מבחינתנו יש פרשנות סבירה שבאה ואומרת שכל עוד הנחיית היועץ לא סותרת אז היא חלה.
אלעזר כהנא: עוד לפני הדיון הקודם חברת בזק העבירה אלינו רשימת שדות שהיא יזמה.
אלעזר כהנא: היו שם פרטי תשלום.
אלעזר כהנא: כשבאה אלי הגברת לוי והראתה לי את זה אמרתי לה להוריד את הדברים האלה.
אלעזר כהנא: לא רציתי להגיד את זה בדיון הקודם.
אלעזר כהנא: לא היה לי עניין להתחיל.
אלעזר כהנא: זה לא היה ביוזמת המשטרה.
אלעזר כהנא: בעקבות הדיון הקודם ישבנו מחדש, עדכנו את השדות והכנסנו רק את הדברים המינימאליים.
אלעזר כהנא: אמרתי בדיון הקודם שלא מבקשים שום דבר, אפילו לא משהו שיש בו איזה שהוא ספק.
אלעזר כהנא: אנחנו מבקשים רק את הדברים הבסיסיים שמגיעים לנו.
אלעזר כהנא: אנחנו במצב שאין לנו את המאגר ויש חוק.
אלעזר כהנא: המצב מאוד קשה.
אלעזר כהנא: יש פה איזו מין אווירה, שהרגשתי אותה בדיון הקודם ואני מרגיש אותה גם בדיון הזה, שכאילו מישהו מאיתנו מרוויח משהו מהדבר הזה.
אלעזר כהנא: אנחנו יודעים על מה מדובר.
אלעזר כהנא: מדובר במקרים הדחופים שדיברנו עליהם.
אלעזר כהנא: יש פה יותר מבן אדם אחד שראה את התכנית בטלוויזיה על האירוע המצער של ענבל עמרם.
אלעזר כהנא: זאת דוגמה אחת מיני רבות.
אלעזר כהנא: בזה אנחנו עוסקים.
אלעזר כהנא: יושב פה פקד יואב דניאל שיכול לספר לכם סיפורים על חיי אדם שניצלים יום יום בזכות הפעילות של המשטרה בתחומים האלה.
אלעזר כהנא: אנחנו צריכים לעבוד.
אלעזר כהנא: אין מאגר.
אלעזר כהנא: אנחנו נתקלים בהפוך מאשר שיתוף פעולה.
מנחם בן-ששון: אתה שואל אותי במה חטאתם?
מנחם בן-ששון: חטאתם.
מנחם בן-ששון: החטא הנוסף הוא שאתם לא מוכנים להודות בכך.
אלעזר כהנא: אמרתי בפעם הקודמת בוועדה שטעינו לגבי 2 נתונים.
צביה גרינפילד: אני מרגישה אווירה של עליהום מאוד רציני על משרתי הציבור.
צביה גרינפילד: אני חושבת שלא מן הראוי לנהל את הדיון כך.
צביה גרינפילד: אני חושבת שיש פה מאמץ של אנשי השירות הציבורי לעשות את המיטב לפי הבנתם.
צביה גרינפילד: אני עדיין חושבת שהפעולות שהם מבצעים הן פעולות לא נכונות לאור העובדה שאנחנו מתכנסים שוב ושוב ושאלות מאוד בסיסיות לא מתבהרות.
צביה גרינפילד: התפקיד שלנו הוא להגן על הציבור מפני הפלישה האולי לא מוצדקת שלכם.
צביה גרינפילד: אתם צריכים לקבל את העובדה שזאת האחריות שלנו לעומת האחריות שלכם.
צביה גרינפילד: אני מסכימה שרוח הדיבורים וגסות הרוח הם לא במקום.
מנחם בן-ששון: לגבי זה שהם ביקשו נתונים שהם לא היו צריכים לבקש זה דבר שצריך לבדוק.
מנחם בן-ששון: ברור שנשתדל לא להניח את התקנות לפני שביררנו את זה.
מנחם בן-ששון: מאחורי חלק מהתקנות מסתתרים צווים והנחיות שהיו צריכים להיות בתקנות.
מנחם בן-ששון: התקנות מעורפלות מידי.
מנחם בן-ששון: אני חושב שזה לא מסמך של תום לב.
מנחם בן-ששון: יגידו לי במשטרה את מה שאת תגידי לי.
מנחם בן-ששון: אנחנו חוקקנו חוק.
מנחם בן-ששון: נדמה לנו שסגרנו שערים.
מנחם בן-ששון: נתנו כלי עבודה נכון למשטרה.
מנחם בן-ששון: אני חשבתי שעשיתי עבודה מאוזנת.
מנחם בן-ששון: השקענו כדרכנו לא מעט זמן.
מנחם בן-ששון: ראיתם איך תוקפים אותנו ואומרים שעשינו את הדבר הגרוע ביותר.
מנחם בן-ששון: את המכות כבר קיבלנו.
מנחם בן-ששון: את האמינות שלי כבר איבדתי.
מנחם בן-ששון: זה לא שייך לדיוני הוועדה.
מנחם בן-ששון: אני מצפה שמי שעובד מולי והייתי הדובר שלו יבוא אלי בידיים נקיות ויגיד שלי שהוא לא מחפש פתרונות עם פרשנות לדבר שהוא לא היה צריך להכניס אותו.
מנחם בן-ששון: זה המינימום שאני יכול לקבל?
מנחם בן-ששון: על זה אני צועק.
מנחם בן-ששון: הם באו ואמרו שיש להם הרבה יותר.
מנחם בן-ששון: התחלנו לשבור את הראש איך יכול להיות להם הרבה יותר.
מנחם בן-ששון: המשטרה את החוק חייבת למלא.
מנחם בן-ששון: שאלנו באיזה מקומות זה שטח אפור.
מנחם בן-ששון: יכול להיות שיש עוד שטחים אפורים שאני לא יודע אותם.
מנחם בן-ששון: בשביל זה יש לנו סביב השולחן מומחים לטכנולוגיה, מומחים למשפט ומומחים לזכויות אזרח.
מנחם בן-ששון: אנשים סביב השולחן יגידו לנו שאולי הם פירשו יותר מידי רחוק כמה דברים.
מנחם בן-ששון: קיבלנו את כל חיצי הביקורת.
מנחם בן-ששון: תגידו לנו מה עוד מחכה.
מנחם בן-ששון: על זה אני מדבר.
מנחם בן-ששון: הבנתי שאתם חושבים שאתם בסדר.
מנחם בן-ששון: מסתבר שנכשלתי בעניין.
מנחם בן-ששון: אני רוצה לעבור עכשיו לתקנות כדי לראות מה עוד צריך להכין.
מנחם בן-ששון: השאלות שלי עומדות בעינן.
מנחם בן-ששון: אני מבקש תשובות עליהן.
יונתן חמו: מתוך כ170 עדכונים שביקשו מאיתנו לבצע בחודש יולי, בסביבות 100 בוצעו במסגרת שעות העבודה, זאת אומרת בשעות היום.
מנחם בן-ששון: מקרה דחוף הוא דחוף.
מנחם בן-ששון: מה שאני צריך זה את פער השעות.
מנחם בן-ששון: אני צריך את פער השעות מהאירוע עד לבקשת הצו.
מנחם בן-ששון: לפעמים הפער מחייב פתרון מידי.
מנחם בן-ששון: לפעמים האירוע היה ב8:00 בבוקר והם באו אליך ב12:00 בלילה.
מנחם בן-ששון: באמצע אפשר היה לראות 30 שופטים.
אפרת רוזן: הגדרות 1.
אפרת רוזן: בתקנות אלה – "אחראי מערכת" – קצין משטרה ממינהל הטכנולוגיות שהסמיך ראש מינהל טכנולוגיות במשטרת ישראל; "המאגר" – מאגר נתוני זיהוי (תקשורת)" כהגדרתו בסעיף 7(א) לחוק.
אפרת רוזן: חלוקת המאגר לתתי מאגר 2(א) המאגר יכלול שני תתי מאגרים כמפורט להלן: (1) תת מאגר הכולל את המידע המפורט בסעיף 6(א)(1) לחוק (להלן – תת מאגר המנויים); (2) תת מאגר הכולל את המידע המפורט בסעיף 6(א)(2) לחוק (להלן – תת מאגר נתוני אנטנות).
אפרת רוזן: (ב) תת מאגר המנויים יכלול שתי רשימות נפרדות כמפורט להלן: (1) רשימת מנויים הכוללת את כל נתוני תת מאגר המנויים (להלן – רשימת מנויים מלאה); (2) רשימת נתוני זיהוי של מנויים (להלן – רשימת מנויים בסיסית).
מנחם בן-ששון: הגברת כהן-מעגן חוששת שהאבחנה בין רשימת מנויים מלאה לרשימת מנויים בסיסית לא ברורה וצריך לחדד מה נכלל בכל אחת מהקטגוריות.
מנחם בן-ששון: גברת כהן-מעגן, האם אל מול החוק את עדיין לא שקטה?
איילת כהן-מעגן: אני מניחה שאפשר להסתפק בזה.
יונתן חמו: דיברנו בזמנו על מספר מסוים של אנשים שיהיו מורשים להיכנס למאגר.
יונתן חמו: לא דובר על זה שיהיה מיני מאגר או תת מאגר שיוכלו להיכנס אליו מספר אנשים גדול יותר.
מנחם בן-ששון: לכל אחד מאיתנו יש גישה ל144.
מנחם בן-ששון: במקרה כזה אני יכול לתת ל60 אנשים להיכנס.
מנחם בן-ששון: ל-441 אני אתן רק ל5 אנשים.
אפרת רוזן: ניהול תת המאגר 3.
אפרת רוזן: (א) המאגר יוחזק וינוהל במערכות המידע של משטרת ישראל באופן שיבטיח כי לא תתאפשר גישה בלתי מורשית אליו מתוך המשטרה ומחוץ לה.
אפרת רוזן: (ב) כל תת מאגר ינוהל בנפרד באמצעות מאגר נתונים ממוחשב והרשאות גישה נפרדות.
דוד רותם: לא מספיק לי שבאים ואומרים לי שהמאגר יוחזק וינוהל במערכות המידע של משטרת ישראל באופן שיבטיח.
דוד רותם: אני רוצה לדעת איך מבטיחים את זה.
דוד רותם: החוק קובע במפורש.
דוד רותם: סעיף 7(ד) בא ואומר שהשר צריך לקבוע, באישור שלנו, את אופן האחזקה, השמירה, אופן הבקרה, מורשי הגישה, השימוש שייעשה.
דוד רותם: אני רוצה לראות את זה בתקנות.
דוד רותם: זה לא מופיע ב3,4 וב-5.
מנחם בן-ששון: יש רמה מסוימת שאתה לא רוצה אותה בתקנות.
מנחם בן-ששון: יש רמה מסוימת שאתה כן רוצה אותה.
מנחם בן-ששון: אם הוא יגיד שזה נעשה לפי תקן 4439 לאבטחת מידע אתה לא תרצה שזה יהיה בתקנות.
דוד רותם: אני רוצה את זה בתקנות.
דוד רותם: אני רוצה להבטיח שזה נעשה לפי תקן.
אלעזר כהנא: חלק מהניסוחים לקחנו מהתקנות של נתוני הזיהוי של המאגרים.
מנחם בן-ששון: זה לא מנחם אותי.
מנחם בן-ששון: זאת לא אנלוגיה טובה.
מנחם בן-ששון: חבר הכנסת רותם, ההערה שלך נכונה.
מנחם בן-ששון: אני אחרי זה אעבור פריט פריט ואראה אם ענינו על כל הפרטים.
מנחם בן-ששון: מה שלא ענינו ייכנס לתקנות.
אפרת רוזן: השימוש במאגר 4(א) השימוש במידע שבמאגר יתבצע בידי המורשים לגישה למידע שבמאגר כאמור בתקנה 8 לצורך המטרות האמורות בסעיף 3(א) לחוק, בכל אחת מהדרכים שלהלן: (1) ביצוע שאילתה לנתונים שבמאגר; (2) קבלת נתונים מהמאגר באמצעות מערכות מחשב ייעודיות מקושרות למאגר (להלן – מערכות מקושרות).
אפרת רוזן: (ב) לא יקושרו מערכות מחשב למאגר, אלא באישור מנהל המאגר כאמור בתקנה 5(א), לאחר שמצא כי התקיימו כל אלה: (1) הקישור נחוץ לצורך המטרות האמורות בסעיף 3(א) לחוק; (2) נתונים מן המאגר לא ייחשפו בפני י שאינו מורשה גישה אליהם, אף אם הוא מורשה גישה למערכת מקושרת; (3) קיימת אפשרות לאחזור מידע הנוגע לשימוש שנעשה במידע שבמאגר בהתייחס לזהות מבצע הפעולה, מועד ביצוע הפעולה וכן לעניין סוג הפעולה או נושא הפעולה, לפי העניין, כפי שייקבע בנהלי המשטרה.
מנחם בן-ששון: לפי סעיף 4(ב)(3) אתה יכול לבקש עוד.
מנחם בן-ששון: אתה יכול לבקש את תקן 4491 לאחזור מידע.
מנחם בן-ששון: זה לא אומר כלום.
דוד רותם: מה זה נוהלי המשטרה?
דוד רותם: מי קובע את נוהלי המשטרה?
דוד רותם: זה לא השר.
דוד רותם: זה לא באישור שלנו.
דוד רותם: הם מחר בבוקר בנהלים האלה יכולים לעקוף את כל הסיפור.
מנחם בן-ששון: אם הם יבטיחו את התכלית שרשומה, זאת אומרת שזה לא ייחשף, שזה לא יהיה כלפי חוץ, אז מה שתצטרך לקבל ב(3) זה את הזרמים החשמליים שבסוף עושים איתם את ההצפנות.
מנחם בן-ששון: לא אני אבין אותם, לא אתה תבין אותם.
מנחם בן-ששון: מה שיקרה זה שמי שעוסק בטכנולוגיות יוכל לחשוף את הטכנולוגיות.
דוד רותם: נוהלי המשטרה זה דבר שאפשר לשנות כל יום.
מנחם בן-ששון: אף פעם לא תוכל לשנות את תכלית החוק.
מנחם בן-ששון: סעיף קטן (3) הוא הדוגמה.
מנחם בן-ששון: סעיף קטן (3) משביע רצון.
מנחם בן-ששון: אני אומר לעצמי שזה מסוג הדברים שהייתי רוצה בפירוט.
מנחם בן-ששון: אולי מה שאתה רוצה צריך להיות בסעיף 5, שעליו כולנו מתלוננים.
מנחם בן-ששון: תגיד לי מה חסר לך בסעיף קטן (3).
דוד רותם: בנוהלי המשטרה לא כתובים הזרמים החשמליים וההצפנה.
דוד רותם: אני רוצה שיהיה כתוב שכדי להיכנס צריך סיסמא שמקושרת לאדם.
דוד רותם: אני רוצה שזה יקבע לי את מועדי הפעולה.
דוד רותם: המשטרה יכולה להחליט שיירשם רק היום שבו הדבר נעשה, לא השעה.
דוד רותם: אני רוצה שיירשם התאריך שבו נכנסו למערכת.
דוד רותם: אני רוצה שיירשם מספר המחשב שממנו נכנסו.
דוד רותם: אני רוצה שיהיה כתוב מי נכנס.
רחל גוטליב: זה כתוב.
דוד רותם: אני רוצה שתהיה הוראה.
דוד רותם: אני רוצה שהמערכת תרשום מי נכנס, את מועד ביצוע הפעולה ואת כל הדברים האלה.
דוד רותם: את זה אני רוצה לקבוע בצורה נוקשה, לא שבנוהלי המשטרה אפשר יהיה לשנות את הדברים.
דוד רותם: אני רוצה שייקבעו הדברים בצורה ברורה בתקנות, לא שנוהלי המשטרה יוכלו לשנות את זה.
מנחם בן-ששון: אתה רוצה להכניס את כל הערות השוליים.
מנחם בן-ששון: אני בהחלט מקבל את זה.
מנחם בן-ששון: אתה רוצה מינימום גמישות.
דוד רותם: אני לא רוצה גמישות של נוהלי משטרה.
דוד רותם: אני רוצה שהשר, באישור שלי, יקבע את הכללים.
דוד רותם: אני לא רוצה שאחר כך זה ישתנה.
מנחם בן-ששון: תמיד אפשר יהיה למצוא טכניקות.
דוד רותם: ראינו בהאזנות סתר שהם מוצאים טכניקות.
דוד רותם: אם אני צריך לשמור על המשטרה אני בבעיה גדולה.
מנחם בן-ששון: אתה במקרה הזה עוזר למשטרה לצאת לדרך חדשה.
אלעזר כהנא: במקרים כאלה הנהלים לא יכולים לרדת מהפירוט שקיים פה.
אלעזר כהנא: הנהלים יכולים רק להוסיף.
אלעזר כהנא: אם לא היו המילים "כפי שיקבע בנוהלי המשטרה" אולי זה היה בסדר כי הנתונים שאמרת כבר קיימים .
אלעזר כהנא: הנהלים יכולים להוסיף ולפרט יותר.
אלעזר כהנא: למה נוח לכתוב את המילים "לפי נוהלי המשטרה"?
אלעזר כהנא: משום שאלו נהלים שחלים בין כה וכה.
אלעזר כהנא: כל מערכות המחשוב של המשטרה הן תחת אותם נהלים ומערכות.
אלעזר כהנא: מערכת המחשוב רושמת מי נכנס.
אלעזר כהנא: זה לפי דקה.
אלעזר כהנא: אנחנו לא משנים את כל מערך המחשוב של המשטרה.
אלעזר כהנא: המערך הזה קיים.
אלעזר כהנא: הוא חל לגבי כל המערכות.
אלעזר כהנא: הוא חל גם על המערכות האלו.
אלעזר כהנא: אלו נהלים שמשתנים.
אלעזר כהנא: מחליפים שרת, מחליפים מערכת, מחליפים מחשב מרכזי.
אלעזר כהנא: דברים יכולים להשתנות.
מנחם בן-ששון: כדאי שבין הישיבה של היום לישיבת אישור התקנות תחזרו לנהלים.
מנחם בן-ששון: הדו שיח צריך לחזור להיות דוח שיח של אמון.
רחל גוטליב: יכולנו לא לכתוב כלום.
רחל גוטליב: יכולנו לכתוב שקיימת אפשרות כי זאת הדרישה של המחוקק.
רחל גוטליב: זאת דרישה מהותית.
רחל גוטליב: היא מאוד חשובה על מנת לאפשר בקרה.
רחל גוטליב: אם אין את זה אי אפשר לבצע בקרה.
רחל גוטליב: חשוב שהתקנות יקבעו שיש נהלים.
רחל גוטליב: זה לא חייב להיות.
רחל גוטליב: אם מה שמטריד את חבר הכנסת רותם שבנהלים ישנו דברים, אז אפשר לכתוב "הוראות מסוג זה וזה יקבעו בנהלים".
רחל גוטליב: אני חושבת שחשוב שיהיו נהלים.
מנחם בן-ששון: גברתי תכתוב את זה בסעיף האחרון של כל התקנות האלו.
רחל גוטליב: אפשר למחוק את זה ושהנהלים יהיו בדרישה שלנו.
מנחם בן-ששון: ההערה של רותם נשארת בעינה.
רחל גוטליב: השאלה אם צריך פירוט מעבר לזה.
מנחם בן-ששון: לקחנו כוועדה את הסעיף המפורט ביותר כמודל.
מנחם בן-ששון: חבר הכנסת דוד רותם אמר לנו שלא.
מנחם בן-ששון: הוא שכנע את ד"ר גרינפילד.
מנחם בן-ששון: הוא אמר שיש כאן עוד 3,4 דברים שכדאי לשים אותם.
רחל גוטליב: אם הכוונה במקום המילה "מועד" לכתוב את המילים "שעה ותאריך ביצוע" זה בסדר גמור.
מנחם בן-ששון: הצעתי לך מתודולוגית איך לעשות את זה.
מנחם בן-ששון: כיוון שבחלק מהדברים קראתי פעם נוהלי משטרה וראיתי עד כמה הם מפורטים, אני מציע שתהיו נדיבים.
מנחם בן-ששון: תנסו להעלות כל מה שאתם יכולים מן הנהלים לתקנות על מנת שנהיה רגועים, על מנת שלא יהיה פער בין התקנות לחוק.
רחל גוטליב: אני רציתי שבידי הגורם המבקר יהיו מספיק נתונים על מנת שהוא יוכל לבקר.
רחל גוטליב: מה הם הנתונים שהוא צריך?
רחל גוטליב: הוא צריך את זהות מבצע הפעולה על מנת לבחון האם הוא מוסמך להיכנס, את המועד, את השעה ואת סוג הפעולה.
רחל גוטליב: זאת הדרך שלו לבקר.
רחל גוטליב: לי זה היה נראה מספיק.
רחל גוטליב: אפשר לראות שבנהלים יש עוד פרטים, אבל בעיני זה נראה מספיק.
דוד רותם: את אומרת לי שיכול להיות שגם מישהו לא מורשה יוכל להיכנס.
רחל גוטליב: ההנחה היא שהמערכת מורה לחסום את מי שאיננו מורשה.
רחל גוטליב: בכל זאת אנחנו דורשים מערך של בקרה.
רחל גוטליב: הגורם המבקר צריך לבדוק.
רחל גוטליב: אנחנו רוצים מערכת של בקרה.
מנחם בן-ששון: אנחנו נסתכל בזמן ראוי על נוהלי המשטרה ונראה מה אנחנו יכולים עוד להעלות.
דן חי: צריך להוסיף את תכלית החקירה שבמסגרתה הם נכנסו.
רחל גוטליב: כתבנו סוג הפעולה או נושא הפעולה.