GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רויטל גור: התקנות האלו באות בעקבות תיקון מס' 8 לחוק המרשם הפלילי.
רויטל גור: סעיף 1(ד) לחוק המרשם הפלילי קבע שהגורם המוסמך יכול לבטל רישומי משטרה לפי שיקול דעת.
רויטל גור: 1(ה) קבע שאפשר למחוק אוטומטית עבירות מסוג עוון לאחר 7 שנים, אלא אם כן קבע הגורם המוסמך אחרת, שזה בתקנות שהובאו בפני הוועדה כרגע.
אפרת רוזן: חוק המרשם הפלילי קובע רשימה של רישומים שנמצאים במרשם.
אפרת רוזן: אפשר בצורה גסה לחלק את זה לרישומים שקשורים להרשעות וזיכויים, כלומר בן אדם שנכנס להליך הפלילי והסתיים ההליך בעניינו, ולרישומים שקשורים לבן אדם שלא הוגש כתב אישום בעניינו, כלומר שהתיק בעניינו נסגר.
אפרת רוזן: תיק פלילי יכול להיסגר מחוסר עניין לציבור, העדר ראיות וחוסר אשמה.
אפרת רוזן: לפי הדין הפלילי ולפי המשפט, תיק שנסגר מחוסר אשמה הרישום שלו נמחק מכל רישום שקיים.
אפרת רוזן: בתיקים שנסגרים מהעדר עניין לציבור והעדר ראיות נשאר רישום ברישומים פנימיים במשטרה.
אפרת רוזן: המטרה של הצעת החוק הייתה להתמודד עם אותם רישומים לגבי אנשים שלמעשה לא הוגש נגדם כתב אישום, לא הוכחה אשמתם אבל עדיין הרישום יכול לפגוע בהם בכל מיני צמתים במהלך החיים שלהם.
אפרת רוזן: סעיפים 1(ד) ו1(ה) מבחינים בין סמכות בשיקול דעת של ראש אגף חקירות ומודיעין למחוק את אותם רישומים, לפי אמות מידה שיובאו לאישור ועדת חוקה.
אפרת רוזן: סעיף 1(ה) קובע מחיקה אוטומטית בחלוף 7 שנים מיום האירוע שחקרו לגבי עוונות וחטאים, לא לגבי פשעים, אלא אם כן יוחלט לגבי כל תיק ספציפי שאין מקום למחוק אותו.
אפרת רוזן: כל זה יהיה לפי אמות מידה שיובאו לאישור.
רויטל גור: החוק קובע שהביטול האוטומטי יחול רק על עבירות עוון.
רויטל גור: קבענו בתקנות שתנאי הסף לביטול אוטומטי יהיו לבגיר בחלוף 7 שנים, לקטין בחלוף 5 שנים.
רויטל גור: במניין התקופות בתיקים שיש בהם גם עבירות עוון וגם עבירות פשע התיק ייחשב כתיק פשע, כלומר הוא לא ייכנס בביטול האוטומטי.
רויטל גור: התקופה תיספר החל ממועד ביצוע העבירה או ממועד הביטול האחרון, לפי המאוחר.
רויטל גור: המועד הקובע הוא מועד ביצוע העבירה האחרונה שיש בתיק.
רויטל גור: תישאר במערכת איזו שהיא אינדיקציה לכך שבוטל הרישום.
רויטל גור: זה יהיה חשוף לגורמי מיחשוב או לגורם המוסמך, כדי שאם נרצה לבוא ולבטל עוד פעם, נדע שהיה כבר ביטול בעבר.
רויטל גור: ברגע שהיה ביטול בעבר לא יתאפשר לבצע ביטול נוסף.
רויטל גור: הגדרנו רשימה של עבירות שבהן לא יבוצע ביטול אוטומטי.
אפרת רוזן: בתקנות אלה – "ביטול אוטומטי" – ביטול לפי סעיף 1(ה) לחוק; "המועד הקובע" – מועד ביצוע העבירה, ולעניין חשד לביצוע מספר עבירות בידי אותו אדם הנחקרות באותו תיק חקירה – מועד ביצוע העבירה המאוחרת;
לילה מרגלית: מדובר בתיקים שאפילו לא הבשילו לכדי כתב אישום.
לילה מרגלית: מדובר בעבירות שלא הוכחו.
לילה מרגלית: לדבר על מועד ביצוע העבירה זה מאוד בעייתי.
לילה מרגלית: צריך להגדיר את זה באופן שמבהיר שמדובר באדם שעדיין נהנה מחזקת החפות.
לילה מרגלית: יש הרגשה כשקוראים את התקנות שטעות הלשון הזאת מבטאת איזו שהיא הלכת יסוד בעיתית שצריך ברמה המהותית לחדד אותה.
אפרת רוזן: כשניסחנו את החוק היינו ערים לעניין הזה.
אפרת רוזן: כתבנו שזה אירוע נושא החקירה.
מנחם בן-ששון: גם כאן אנחנו נשתמש בטרמינולוגיה הזאת.
מנחם בן-ששון: נשנה לאורך כל החוק כך שבמקום עבירה יהיה אירוע נושא החקירה.
אפרת רוזן: "התקופה" – משך הזמן שחלף מהמועד הקבוע בתקנה 2(א), כמפורט להלן: (1) בחשד לביצוע עבירה שאינה פשע – (א) בידי בגיר – 5 שנים; (ב) בידי קטין – 3 שנים; (2) בחשד לביצוע עבירת פשע – (א) בידי בגיר – 7 שנים; (ב) בידי קטין – 5 שנים; "רישום" – רישום מרישומי המשטרה בדבר החלטה שלא לחקור או שלא להעמיד לדין כאמור בסעיף 11א לחוק.
אפרת רוזן: חישוב התקופה (א) התקופה תתחיל מהמועד הקובע ולעניין פרק ב' ממועד ביטול הרישום האחרון לגבי האדם שהרישום נוגע לו, לפי המאוחר מביניהם.
אפרת רוזן: (ב) בחשד לביצוע מספר עבירות בידי אותו אדם הנחקרות באותו תיק חקירה, תחושב התקופה על פי העבירה החמורה מביניהן.
אפרת רוזן: פרק ב': אמות מידה לביטול לפי שיקול דעת הגורם המוסמך 3.
אפרת רוזן: בקשה לביטול רישום.
אפרת רוזן: אדם שקיים לגביו רישום, רשאי לפנות לגרום המוסמך לאחר שנסתיימה התקופה בבקשה לבטל את הרישום.
לילה מרגלית: נקבע שרק לאחר תום התקופות בסעיף ההגדרות ניתן לפנות ולבקש את ביטול הרישום.
לילה מרגלית: אנחנו סבורים שהשימוש במשך הזמן כקריטריון קשיח בהקשר הזה, להבדיל מקריטריון שנשקל בשאר השיקולים , הוא מאוד בעייתי, בין השאר כיוון שהחוק עשה אבחנה בין הביטול האוטומטי שלגביו משך הזמן הוא קריטריון קשיח לסמכות הכללית להורות על ביטול רישום שאמורה להתחשב במכלול הנסיבות.
מנחם בן-ששון: האם מחיקת הסעיף הזה תענה על הבעיה?
לילה מרגלית: מדובר בקריטריון קשיח, לא בשיקול שנשקל עם כל שאר השיקולים.
מנחם בן-ששון: מה שאת מבקשת זה למחוק מהמילה "לאחר" עד המילה "התקופה".
אפרת רוזן: להכניס את זה כגורם שנשקל באמות המידה.
מנחם בן-ששון: יהיה שיקול אם עברה תקופה או לא עברה תקופה.
מנחם בן-ששון: התקנה לא יכולה לגבור על החוק.
מנחם בן-ששון: לפי החוק מותר לו קודם לפנות.
מנחם בן-ששון: זה יוצר מן אשליה.
מאיר ברקוביץ: לקחנו בחשבון את התקופות של המחיקה האוטומטית.
מאיר ברקוביץ: יצרנו מדרג.
מאיר ברקוביץ: בעבירת פשע אין מחיקה אוטומטית.
מאיר ברקוביץ: קבענו 7 שנים ו5 שנים.
מאיר ברקוביץ: בעבירת עוון הורדנו את זה עוד יותר.
מאיר ברקוביץ: צריך איזה שהוא איזון.
מאיר ברקוביץ: אם זה יורד לגמרי, המשמעות היא שבשנייה שאדם קיבל הודעה על סגירת תיק הוא מיד מפנה בקשה.
מאיר ברקוביץ: אפשר להגיד שטכנית נדחה את כל הבקשות האלו ובנהלים הפנימיים נכניס את התקופות.
מאיר ברקוביץ: יש מאות אלפי אנשים כאלה בשנה.
מאיר ברקוביץ: חוץ מהעבודה המיותרת שזה יוצר, אתה יוצר מצב שאדם פונה וכולם עונים לו בשלילה בלי שנעשה שיקול נוסף.
מאיר ברקוביץ: לא סביר שבשנייה שהוא פנה יימחק הרישום.
מנחם בן-ששון: האם היה מותר לו לפנות למחרת אם לא הייתי כותב את הסעיף?
מנחם בן-ששון: אני לא יכול לשנות את מצבו.
מנחם בן-ששון: מה שאומרת היועצת המשפטית לוועדה, בעקבות הערתה של הגברת מרגלית, זה שבסעיף 3 נרשום הגדרה כך שאדם שקיים לגביו רישום רשאי לפנות.
אפרת רוזן: מבחינה מהותית צריך לשקול כמה דברים בהחלטה לא להפוך את זה לקריטריון קשיח.
אפרת רוזן: בכל מה שקשור לסמכות שבשיקול דעת החוק בא לעגן את המצב.
אפרת רוזן: לפי נהלי המשטרה קריטריון הזמן הוא קריטריון קשיח בבקשות למחיקה.
מאיר ברקוביץ: הקלנו אותו.
אפרת רוזן: הוא קריטריון קשיח ממה שהיה במצב החוקי לפני.
אפרת רוזן: השאלה אם ראוי או לא זאת שאלה שצריך לדון בה.
אפרת רוזן: זה גם היה המצב החוקי לפני שהחוק בא לעגן אותו.
אפרת רוזן: השאלה שצריך להתמודד איתה היא למה אם אדם מגיש בקשה לביטול יום אחרי שהתיק שלו נסגר, על פניו הבקשה שלו תידחה.
אפרת רוזן: אם את כל הבקשות שיגישו יום אחרי אתם תדחו, אז אין טעם לעשות צחוק מנוסח התקנות.
אפרת רוזן: השאלה אם זה משהו הכרחי, האם לא יכולים להיות מצבים של סוג של עבירות מסוים שעל פניו אפשר למחוק את הרישום.
מאיר ברקוביץ: יש לו אפשרות לפנות בבקשה לשינוי עילת סגירה.
מאיר ברקוביץ: אם זה שונה לחוסר אשמה, אז הדבר הזה מתבטל.
אפרת רוזן: האם לא יכולה להיות עילת סגירה של העדר ראיות שאפשר למחוק יום אחרי?
מאיר ברקוביץ: חלק מהעניין של תקנת השבים זה לראות שעבר זמן והוא לא חזר וביצע עבירות.
אפרת רוזן: אתה סוגר תיק בגלל חוסר עניין לציבור.
אפרת רוזן: אתה אומר שמבחינת האינטרס הציבורי לא היה מקום להעמיד בן אדם לדין.
מאיר ברקוביץ: לפעמים אני אומר שבגלל שזה פעם שנייה לא רק שאני לא אסגור מחוסר ראיות אלא אני אעמיד אותו לדין על אותה עבירה.
מנחם בן-ששון: אני חושב שמומנט הזמן הוא בהחלט גורם.
מנחם בן-ששון: המשטרה רשאית לומר שיש שיקול דעת לגבי הביטול.
מנחם בן-ששון: זה לא צריך להיות בסעיף של בקשה לביטול הרישום.
מנחם בן-ששון: אתה לא יכול לכתוב את זה בתקנה.
מאיר ברקוביץ: החוק מגדיר מתי הגורם המוסמך יכול לבטל רישום.
מאיר ברקוביץ: החוק לא מדבר על פנייה או לא פנייה.
מאיר ברקוביץ: בתקנות אנחנו אומרים שכדי לבטל רישום צריך לפנות.
מאיר ברקוביץ: אני אומר באיזה קריטריונים.
מנחם בן-ששון: אתה אומר שבחוק לא כתובות התקופות שנכתבו בסעיף 1.
מנחם בן-ששון: מכיוון שהן לא כתובות אתה לא צריך להחריג מהן.
מנחם בן-ששון: עכשיו כשכתבת תקופות, התקופות האלו הן הגורם.
מנחם בן-ששון: שיקול הדעת שהחוק נתן זה למחרת, זה למקרה של עבירה שהיא פשע.
מנחם בן-ששון: הוא נתן לך שיקול דעת למחוק.
מנחם בן-ששון: מה שאתה צריך לעשות זה לקחת את סעיף 3, להוריד את המילים "לאחר שנסתיימה התקופה", לשים אותן ב5(1) ולהגיד שבמקרים חריגים ובדרך כלל לא תיתן לפני.
מנחם בן-ששון: בצורה הזאת הבנית את שיקול הדעת, לא יצרת ניגוד לחוק ונתת פרשנות סבירה.
מנחם בן-ששון: אמרת שתנאי הסף הוא שבמקרים חריגים אתה רשאי בכל זאת.
מנחם בן-ששון: זה מה שעשית עד היום.
מנחם בן-ששון: לא שינית בחוק, לא שינית את התקנה.
מנחם בן-ששון: הסברת את אלמנט הזמן שכתבת קודם.
אפרת רוזן: מה שאתה מציע זה לא להפוך את זה לתנאי קשיח.
אפרת רוזן: השאלה אם נכון לעשות את זה כשהמשטרה אומרת שהיא לא תתייחס לזה.
מאיר ברקוביץ: אנחנו נכתוב שזה לא עמד בתנאי של ההגשה.
מנחם בן-ששון: את שיקול הדעת אני אתן לך במרווח קטן.
זהבה לייב: זה יביא לשטף של פניות.
זהבה לייב: אם אין קריטריון קשיח זה אומר שכל אחד יכול יום אחרי, חודש אחרי, חודשיים אחרי לפנות.
זהבה לייב: אנחנו באים ואומרים שבמהות הנושא הזה של מועדות זה קריטריון מאוד מהותי.
זהבה לייב: בשביל מה לתת את הפתח הזה שאין לו משמעות מהותית והוא ייצור מבול של פניות?
מנחם בן-ששון: הסיבה היא אסתטית והרמוניה חקיקתית.
מנחם בן-ששון: החוק הגדיר אפשרות כזאת.
מנחם בן-ששון: אני לא יכול לקחת מכם את שיקול הדעת.
מנחם בן-ששון: אני משאיר לכם אותה.
מנחם בן-ששון: בנדיבות
מנחם בן-ששון: כם הצעתם תקופות יפות, אבל זה לא ממצה את שיקול הדעת כי שיקול הדעת הוא עדיין גורם קיים.
מנחם בן-ששון: אם תרצי לכתוב אותו ב5 הסתייגויות, בחריג מיוחד ובאופן בלתי רגיל תביאי אותו.
מנחם בן-ששון: אני רוצה לתת לכם את מה שנשאר לכם, שזה שיקול דעת.
זהבה לייב: החוק מדבר על כך שאחת מאמות המידה זה משך הזמן שחלף מיום האירוע.
זהבה לייב: באנו ואמרנו שיהיה את הקריטריון הקשיח של הזמן.
זהבה לייב: החוק נתן לנו חירות.
זהבה לייב: אמרנו שצריך להיות קריטריון קשיח כדי שנושא המועדות ייבחן.
זהבה לייב: זה פשוט לא מעשי.
זהבה לייב: אנחנו נגיע למצב של מבול פניות.
זהבה לייב: אנחנו נקרוס בקטע הזה.
זהבה לייב: לא יהיה מענה.
מנחם בן-ששון: האם אפיק כזה שאומר ששיקול דעת הוא כזה ובתוך הזמן שהוקצב לא יהיה שיקול דעת מספק מבחינת לשון החוק?
אפרת רוזן: אני לא חושבת שהנוסח של התקנות סותר את נוסח החוק.
אפרת רוזן: זה שהחוק אומר שאפשר להתחשב במשך הזמן שעבר ובגילו של האדם בזמן האירוע לא מגביל את זה מבחינת הקביעה אם זה קריטריון קשיח במסגרת שיקול הדעת או לא קריטריון קשיח.
מנחם בן-ששון: אם נמחק את המילים "לאחר שנסתיימה" או נשאיר אותן זה לא דבר שיעלה או יוריד.
אפרת רוזן: זה יעלה ויוריד במובן זה שהתקנות קובעות את ההליך.
אפרת רוזן: אם אתה מוסיף את זה לאמות המידה, זה אומר שיוכלו לפנות גם יום אחרי.
אפרת רוזן: אם אתה לא מוחק את זה, זה אומר שיצטרכו לחכות 5 או 7 שנים.
אפרת רוזן: אני לא רואה סתירה בין קביעת מגבלת זמן כקריטריון קשיח לבין הוראות החוק, כמו שאני לא רואה סתירה בין העובדה שהם מסייגים פה את שיקול הדעת בכך שהוגשה בקשה.
לילה מרגלית: ההערה שלנו היא הערה מהותית.
לילה מרגלית: אנחנו לא מדברים כאן רק על שאלה אסתטית האם ניתן לפנות ובאיזה מועד, אלא אנחנו אומרים שמכיוון שמדובר בתיקים שלא הגיעו לידי משפט, ומכיוון שמדובר במעשים שלא הוכחו, נושא תקנת השבים והמועדות הוא פחות בהקשר הזה ובהחלט יכולות נסיבות שבהן תהיה הצדקה למחוק את זה מייד.
לילה מרגלית: המקרים שבהם המשטרה מסכימה לסגור תיק מחוסר אשמה הם מקרים מאוד חריגים ובודדים, לכן צריך להשאיר את האופציה הזאת כאופציה פתוחה.
מנחם בן-ששון: האם הפתרון שאני הצעתי נראה לך סביר?
לילה מרגלית: כן, אבל כאופציה מהותית.
מנחם בן-ששון: זה מהותי.
מנחם בן-ששון: ההצעה שלי אמרה להוציא את זה מסעיף 3, לשים את זה בסעיף 5 במקום הראשון ולסייג את זה למקרים חריגים.
מנחם בן-ששון: תרצו שינוי תקנה, יהיה לכם פתחון פה אמיתי.
מנחם בן-ששון: כל אחד שבא מבקש.
מנחם בן-ששון: יכול להיות שבמקרה כזה גם צריך לשנות את החוק.
מנחם בן-ששון: בוודאי שאפשר יהיה לשנות את התקנות.
גבי פיסמן: התקנות האלו נועדו לפרוט את שיקול הדעת של אותו גורם מוסמך.
גבי פיסמן: המשטרה לגבי שאר הפרמטרים שקבועים בתקנה 5 התקשתה לקבוע את שיקול הדעת מראש.
גבי פיסמן: לגבי קריטריון הזמן היא אומרת שהיא עשתה עבודה ואלו התשובות שיש לה.
גבי פיסמן: היא חושבת שבמסגרת שיקול הדעת שלה אפשר לשקול בעבירת עוון אחרי 5 שנים לבגיר, אחרי 3 שנים לקטין.
גבי פיסמן: בעיני זאת איזו שהיא פגיעה בשיקול הדעת של הגורם המוסמך אם אנחנו הולכים וקובעים עכשיו שלכל הדבר הזה אין נפקות.
גבי פיסמן: הם אומרים שזה שיקול הדעת שהם הציבו לעצמם, שזה המתחם שהם רואים אותו לנכון.
גבי פיסמן: אפשר להתווכח בתוך שיקול הדעת הזה, בתוך התקופה שנקבעה פה, אבל אני חושבת שקביעת פרק הזמן לכשעצמה היא לא..
מנחם בן-ששון: אני בינתיים מוריד את המילים "לאחר שנסתיימה התקופה" מסעיף 3.
מנחם בן-ששון: אחרי זה נראה מה קורה בסעיף 5(1).
אפרת רוזן: סמכות לביטול רישום 4.
אפרת רוזן: הוגשה בקשה לביטול רישום, רשאי הגורם המוסמך לבטל את הרישום, ובלבד שהסתיימה התקופה ונשקלו אמות המידה לביטול הרישום כאמור בתקנה 5.
אפרת רוזן: היו"ר מנחם בן-ששון: צריך להוריד את המילים "ובלבד שהסתיימה התקופה".
אפרת רוזן: כיוון שירד הקריטריון של גיל ומשך זמן שעבר כקריטריון קשיח - החוק מדבר בהם ספציפית - יש מקום להוסיף אותם בתקנה 5.
מנחם בן-ששון: אני מציע שנכתוב ב5 כך: "בקבלת החלטה בדבר ביטול רישום לפי תקנה 4, יתחשב הגורם המוסמך, בין היתר, בשיקולים אלה: (1) פרק הזמן שעבר מפרק הזמן המצוין בתקנה 1.
מנחם בן-ששון: מתן היתר בתוך פרק זמן הזה ייעשה אך ורק במקרים מיוחדים וחריגים שצריך יהיה לנמק אותם".
אפרת רוזן: מה שאתה מציע, אדוני, זה שעדיין האדם יוכל להגיש את הבקשה לביטול יום אחרי, כשזה עדיין נשאר בשיקול דעת של מי שצריך למחוק גם אם עבר רק יום מאז סגירת התיק.
אפרת רוזן: כל מה שצריך להוסיף אם זה לא קריטריון קשיח זה משך הזמן שחלף מהאירוע נושא החקירה וגילו של האדם בזמן האירוע, לא דרך הביניים כשמדובר בשיקול דעת כל כך רחב.
אפרת רוזן: כל דרך הביניים גם לא פוטרת את המשטרה מהעובדה שהגישו לה הרבה בקשות.
מנחם בן-ששון: ההבדל בין ה-6 האלה שהם אמרו ובין גיל וזמן זה שגיל וזמן חייב להיות כדי שתחשוב 10 פעמים לפני שאתה מגיש.
אפרת רוזן: מה שאמרתם ב-3 זה שאני אפילו לא יכולה להגיש בקשה לפני שעברו 7 שנים.
אפרת רוזן: מה שהיושב-ראש אומר זה שאני יכולה להגיש בקשה יום אחרי, אבל תשקלו את זה שזה יום אחרי בצורה מפורשת.
מאיר ברקוביץ: תחשבו רגע על הצד המעשי של זה.
מאיר ברקוביץ: אדם יפנה.
מאיר ברקוביץ: 99% מהמקרים נדחה בגלל שזה לא יעמוד בתנאים האלה.
מאיר ברקוביץ: לא שיש לי משהו רע להגיד עליו, רק אני אומר שאני צריך מספר שנים כדי לראות.
מאיר ברקוביץ: אם הוא קטין אני הולך לקראתו בתוך מספר השנים.
מאיר ברקוביץ: לכל מקרה שפונה צריך להשיב תשובה בכתב.
מאיר ברקוביץ: זה עובר עד לראש אח"מ או לקצין שהוא ממנה.
מאיר ברקוביץ: זה עובר לגורם בכיר שצריך לחתום על הפנייה הזאת.
מאיר ברקוביץ: אנשים לא מסתפקים בזה.
מאיר ברקוביץ: הם מגישים מכתב עם עו"ד שמערער על ההחלטה שלנו.
מאיר ברקוביץ: זה המון פרוצדורה בשביל מקרים מסוימים.
מאיר ברקוביץ: המקרים המאוד מיוחדים מוצאים את דרכם בכל מיני בקשות מיוחדות.
מאיר ברקוביץ: יכול להיות שהדברים האלה ניתנים למענה שם.
מאיר ברקוביץ: להפוך את כל הדבר הזה על פיהו זה לייצר עבודה.
מאיר ברקוביץ: אי אפשר לעמוד בזה.
מנחם בן-ששון: כל התקנות האלו היו למורת רוחה של המשטרה.
מאיר ברקוביץ: אמרנו שעל התקנות האלו - בוודאי על החלק הזה – נעשתה עבודה במשך הרבה זמן.
מאיר ברקוביץ: מה שאנחנו עושים פה באמות המידה ביחד עם מה שמוצע בחוק זה שדרוג.
מאיר ברקוביץ: אפילו דובר על להכניס את זה לאיזה תיקון כללי במרשם הפלילי.
מאיר ברקוביץ: הדבר שהיה למורת רוחנו זה הנושא של הביטול האוטומטי.
מאיר ברקוביץ: לחלק הזה הלכנו בנפש חפצה, מתוך הרבה מאוד ניסיון שהצטבר בטיפול טוב של המשטרה בפניות האלו.
מנחם בן-ששון: אין סיבה שהמשטרה תקרוס.
מנחם בן-ששון: אין אף אחד שרוצה.
מנחם בן-ששון: גם אף אחד לא רוצה שתפנו שוטרים לעסוק במחיקת עבירות.
מנחם בן-ששון: אני כמובן יודע שזה לא יהיה כך.
מנחם בן-ששון: אפשר בסוף התקנות לומר שתקנה (א) (ב) (ג) ו(ד) מתוקנות רק לשנה.
מנחם בן-ששון: בעוד שנה תבואו לוועדה עם נתונים ונראה לפי הנתונים האלה.
מנחם בן-ששון: אם יסתבר שהייתה לכם הצפה בסעיפים האחרים, לא נשיט עליכם דבר נוסף, אבל אם יסתבר שאתם עובדים בהיקף סביר, נרשה לעצמנו לפתוח לשיקול דעת גם את הצוהר הזה.
מנחם בן-ששון: לא נוח לי שסגרתי לכם את שיקול הדעת לחלוטין.
דני גבע: אני חושב שאפשר להשאיר את סעיפים 3 ו-4 כמות שהם.
דני גבע: אפשר להוסיף סעיף נפרד שאומר שעל אף האמור בסעיפים 3 ו-4, רשאי לדון בבקשה למחוק בטרם עברה התקופה בשל קיומם של נסיבות מיוחדות ויוצאות דופן.
מנחם בן-ששון: אני אשמח לניסוח כזה.
מנחם בן-ששון: אומרת לך רפ"ק לייב שברגע שיהיה רשאי המחשב קורס.
זהבה לייב: היום כבר יש כמות נרחבת של בקשות.
זהבה לייב: אנשים פונים בכמויות.
לילה מרגלית: האם אנשים מודעים לזה שצריך להמתין פרק זמן?
זהבה לייב: אם היום תפתח להם את הפרצה הזאת, לא נוכל לעשות דברים אחרים.
מנחם בן-ששון: לכן את מתנגדת להצעתו של עו"ד גבע.
זהבה לייב: זה יותר טוב מההצעה שלך.
מנחם בן-ששון: אני מציע שנשאיר את ההצעה של עו"ד גבע.
גבי פיסמן: אני מתקשה להבין את הרעיון הזה.
גבי פיסמן: אם נקודת המוצא שלנו היא ששיקול הדעת שמופעל על ידי המשטרה הוא שיקול דעת לא נכון, אז בואו נתערב בתקופות.
מנחם בן-ששון: יש נוקשות חקיקה.
מנחם בן-ששון: אפשר לומר שעל עבירה מסוימת חייבים להכניס ל3 שנות מאסר.
מנחם בן-ששון: זאת חקיקה שאנחנו לא עושים אותה, כי אנחנו אומרים לשופט להסתכל על המקרה.
מנחם בן-ששון: אם אתה אומר 3 שנים אתה לא צריך את השופט.
מנחם בן-ששון: במקרה שלפנינו אנחנו מחפשים צוהר של שיקול דעת.
מנחם בן-ששון: השאלה אם כשאנסח אותו בהתחלה, בסוף, באמירה כמו שהציע עו"ד גבע זה לא דבר שיגרום להצפה.
מנחם בן-ששון: להצפה אני לא רוצה לגרום.
מנחם בן-ששון: אני יכול לחוקק באיזו שהיא צורה את התקנות ולהגיד שנראה בעוד שנה.
מנחם בן-ששון: אני יכול להגיד שאני מחוקק כמו שאני מציע ונראה בעוד שנה.
מנחם בן-ששון: אני יכול להגיד שנחוקק כמו שאתם רוצים ונראה בעוד שנה.
מנחם בן-ששון: הדברים תלויים באוויר.
מאיר ברקוביץ: להוריד את הדבר הזה ולראות בעוד שנה זה לא כל כך יעזור לנו, כי אנחנו צפויים השנה עם הנושא של הביטול האוטומטי לבעיה קשה מאוד בכך שהאנשים פונים בבת אחת על מה שקיים עד היום.
מאיר ברקוביץ: הדבר היחידי שאני יכול לחשוב עליו בעניין זה להכניס את הסעיף שמאפשר את החריג ולסייג אותו בזמן.
מאיר ברקוביץ: זה למקרים שחלפה יותר ממחצית מהתקופה.
מנחם בן-ששון: אז אני לא צריך את זה.
מאיר ברקוביץ: אני רוצה לקחת לשם את המקומות שבהם מכל השיקולים האחרים הייתי מבטל, כשרק תנאי הסף זה הזמן שלא עבר.
מנחם בן-ששון: תוריד את הזמן.
מנחם בן-ששון: מבחינה חקיקתית אני לא רוצה להשאיר אותך בלי שיקול דעת.
מנחם בן-ששון: לכאורה הרעתי את המצב.
מנחם בן-ששון: אתה מרגיע אותי בכך שאתה אומר שלא הרעתי את המצב כי דחיתם 99% מהמקרים ועכשיו אתם הולכים לדחות רק 50%.
מנחם בן-ששון: זאת טענה.
מנחם בן-ששון: כשאתה דן בתקנות זה שיקול.
מנחם בן-ששון: גם כשאתה מחוקק זה שיקול.
מנחם בן-ששון: יותר נראה לי להשאיר את תקנה 3,4 ולבדוק אותן בעוד שנה, מאשר ללכת לרעיון שאתה מציע אותו.
אפרת רוזן: מה אפשר לבדוק בעוד שנה אם תקנות 3 ו4 נשארות עם קריטריון קשיח?
מאיר ברקוביץ: אני מציע שנבדוק בעוד שנה עוד סעיפים שהם בעייתיים.
אפרת רוזן: את הסעיף של שיקול דעת אם אתה משאיר את הזמן כקריטריון קשיח אין לך מה לבדוק בעוד שנה כי אף בקשה לא תוגש.
זהבה לייב: בדרך כלל מגישים את הבקשות דרך הנהלים.
מאיר ברקוביץ: לא כל אדם מגיש את זה על ידי עורך דין שיגיד לו שלפי החוק אין לו טעם להגיש.
מאיר ברקוביץ: כולם מנסים להגיש לבד.
מאיר ברקוביץ: אפשר יהיה להראות כמה אנשים פונים למרות שלא חלפו התקופות וצריך לענות להם שהתקופה לא חלפה ולכן לא דנים.
אורן פרסקי: אני יושב בקצה שלשם מגיעים אנשים שלמדו משפטים.
אורן פרסקי: יש להם רישומים פליליים אבל הם מבקשים להתקבל.
אורן פרסקי: יש להם משימה קשה.
אורן פרסקי: הם בדרך כלל לא מותירים אבן שהם לא הפכו.
אורן פרסקי: יש צורך לתקן את התוספת, כדי שלשכת עורכי הדין תהיה בתוספת.
אורן פרסקי: שם אפשר לקבל חומר שהתיישן.
אורן פרסקי: בואו נדבר על דברים שנמחקו.
אורן פרסקי: לדבר שנמחק יש כלי נשק גדול מאוד להיכנס לא רק ללשכת עורכי הדין אלא לכל מקצוע חוץ מאשר להיות שופט או משהו שקשור לביטחון המדינה, ששם יש יוצאים מהכלל לגבי מחיקה.
אורן פרסקי: בית המשפט העליון אומר שלשכת עורכי הדין צריכה להימנות גם לגבי עבירות שנמחקו, לא רק שהתיישנו.
אורן פרסקי: מניסיוננו, ברגע שיש לך שיקול דעת, כמות הפניות שאתה תקבל היא כמות אדירה.
אורן פרסקי: לא רק זה, אלא על כל סירוב שהתקבל יש עתירה מנהלית.
אורן פרסקי: אתם תהיו עסוקים יום ולילה בפניות.
אורן פרסקי: ככל ששיקול הדעת שלכם רחב יותר, כך המתקפות שיהיו עליכם יהיו גדולות יותר ומכבידות יותר והם לא יוכלו לעבוד.
אורן פרסקי: אם אתם רוצים איזו שהיא גמישות, תמדדו אותה במשורה.
אורן פרסקי: אם עבר שני שליש מהתקופה ויש נסיבות מיוחדות שיפורטו, אז יהיה שיקול דעת.
אורן פרסקי: אתם מקבלים כלי שאולי נראה טוב, אבל אני אומר לכם שהוא בא אליכם וייתן לכם מכה מאחורה כך שלא תוכלו לעבוד.
גיל שפירא: אני רוצה לתמוך בהצעה של היושב-ראש.
גיל שפירא: גם עם ההצעה של דני אני חושב שאנחנו יכולים לחיות טוב.
מנחם בן-ששון: אני הולך למשוך את הצעתי.
גיל שפירא: החוק הזה הוא לא רק חוק המרשם הפלילי וחוק בעיותיה של המשטרה, אלא הוא גם חוק שנועד לתקנת השבים.
גיל שפירא: תקנת השבים זה משהו מאוד מהותי בתוך החוק הזה.
גיל שפירא: כמי שטיפל בלא אחת ולא בשתי בקשות למחיקת רישום פלילי, אני יכול להגיד כמה הדברים האלה הם קריטיים לשיקומם של אנשים שהורשעו ושהאינטרס הציבורי והחברתי שלנו הוא קודם כל לשקם אותם.
גיל שפירא: אם אדם כזה לא יוכל למצוא עבודה ולא יוכל לפרנס את עצמו ומשפחתו בגלל איזו שהיא מגבלה בירוקרטית כי אין מספיק שוטרים שיטפלו בפניות כי יהיו להם יותר מידי פניות, אז אני חושב שעדיף להוסיף שוטר או שניים למשטרה ולא למנוע מהאנשים האלה את האפשרות לחזור לחברה כאזרחים מועילים.
גיל שפירא: אני חושב שההגבלה הזאת שמגבילה את היכולת לפנות לאחר תום התקופה מנוגדת לחוק עצמו.
גיל שפירא: שם נאמר שזה אחד מהשיקולים ושהפנייה יכולה להיעשות.
גיל שפירא: מדוע היא חייבת להיעשות?
גיל שפירא: משום שדווקא באותם מקרים חריגים ובאותן נסיבות מיוחדות, שגם המשטרה מסכימה שצריך למצוא את הדרך לטפל בהם, לא תהיה דרך אחרת להביא את זה.
גיל שפירא: לא תהיה דרך אחרת אמיתית שתאפשר לחלץ את המקרה הספציפי מבין שלל המקרים האחרים.
גיל שפירא: יש זכות לאדם לפנות לרשות מרשויות המדינה, גם אם התשובה תהיה שלילית.
גיל שפירא: צריך טעמים כבדי משקל כדי לסייג אותה, קצת מעבר לעומס של קריאה ומתן תשובות.
גיל שפירא: יכולים להכין מכתבים אוטומטיים.
גיל שפירא: לא זאת הבעיה.
גבי פיסמן: דווקא החוק מודד את תקנת השבים בעזרת קריטריונים של משך זמן.
גבי פיסמן: תקופות ההתיישנות והמחיקה הם הקריטריון היחיד שקבוע בחוק.
אפרת רוזן: אמות מידה לביטול רישום 5(א) הגורם המוסמך רשאי לבטל רישום, בהתחשב, בין היתר, בשיקול אלה: (1) חומרת העבירה שיוחסה לאדם; (2) חומרת הפגיעה באדם; (3) היקף הפגיעה ברכוש, בהתחשב בין היתר, בסוג הרכוש, בערכו ובהיותו רכוש פרטי או ציבורי; (4) קיומם של רישומי משטרה אחרים ופרטי רישום כאמור בסעיף 2 לחוק, לגבי האדם שהרישום נוגע לו, תכיפותם ונסיבותיהם; (5) ביטולים קודמים של רישומים משטרתיים; (6) נסיבות אישיות של האדם שהרישום נוגע לו, ככל שבסיס אותן.
לילה מרגלית: לגבי חומרת הפגיעה באדם והיקף הפגיעה ברכוש יש בעייתיות מסוימת, להבדיל מההתייחסות למהות העבירות שיוחסו לאדם וחומרתן.
לילה מרגלית: להתייחס לחומרת הפגיעה באדם ולהיקף הפגיעה ברכוש כשמדובר במעשים שלא הוכחו, למעשים שאפילו לא הגיעו לידי כתב אישום, זה קצת להרחיב מעבר לנדרש את המעגל של הנסיבות שאנחנו מוכנים להתחשב בהם בהקשר הזה.
לילה מרגלית: זה משהו שמבטא את חוסר ההפנמה של הנחת היסוד שמדובר בחשדות גרידא שלא הוכחו.
מנחם בן-ששון: הגברת פיסמן מציעה להוסיף את המילה "שיוחסה" ואז אתה נמצא באווירה של חשד.
מנחם בן-ששון: זה פותר את הבעיה.
מנחם בן-ששון: אני רוצה שיהיה שיקול דעת, כי יכול להיות שמדובר בחוסר עניין לציבור.
לילה מרגלית: תיק שנסגר מחוסר עניין לציבור זה לא אומר שיש הוכחות שהאדם ביצע את העבירה ורק אין חוסר עניין לציבור, אלא זה אומר שבשלב הראשון, עוד לפני שבוחנים אם יש מספיק ראיות, אומרים שאין עניין לציבור.
לילה מרגלית: זה יכול להיות כך, זה יכול להיות כך.
מנחם בן-ששון: לכן ההצעה של עו"ד פיסמן היא להוסיף את המילה "יוחסה".
מנחם בן-ששון: אני בכל זאת רוצה שהוא יסתכל על מהות התיק, לא על דברים חיצוניים.
מאיר ברקוביץ: (1)-(6) בודק את זה בהקשר של העבירה שיוחסה לו.
מאיר ברקוביץ: פה כל דבר נועד לבדוק היבטים אחרים באותה עבירה שיוחסה לו.
מאיר ברקוביץ: הראשון מתייחס רק לחומרת העבירה שיוחסה לו, שזה קשור לחומרת העבירה מבחינת סעיפי החוק.
מאיר ברקוביץ: חומרת הפגיעה באדם קשורה לפגיעה בנפגע, האם זה מישהו שנפגע, מישהו שנפצע, מישהו שנהיה נכה.
מנחם בן-ששון: יכול להיות שמה שאנחנו צריכים לעשות זה לקחת את המילה "שיוחסה לאדם" בסעיף (1) ולשים אותו בפתיח של 5.
מנחם בן-ששון: בקבלת החלטה בדבר ביטול רישום לפי תקנה 4, יתחשב הגורם המוסמך בזיקה לעבירה שיוחסה לאדם, בשיקולים אלה.
מאיר ברקוביץ: הרישום הוא רק תוצאה של העבירה שיוחסה לו.
אפרת רוזן: זאת שאלה עקרונית.
אפרת רוזן: אם יש לך תיק שנסגר מהעדר ראיות, יכול להיות שהוא גם נסגר מהעדר ראיות כיוון שהאדם טוען שהרביצו לו.
אפרת רוזן: בשיקול דעת מינהלי אתה רוצה לתת את שיקול הדעת הרחב ביותר שיש לשוטר.
אפרת רוזן: בכל מקרה השוטר יפתח את תיק החקירה ויקרא את כל הדברים.
לילה מרגלית: חומרת העבירה שיוחסה לאדם כוללת את הדברים האלה במובן מסוים.
אפרת רוזן: כשאומרים חומרת העבירה זה אם מדובר בעבירת אינוס או בעבירת מעשה מגונה.
לילה מרגלית: אפשר לאמץ את הנוסח של החוק, שזה מהות העבירה וחומרתה.
אפרת רוזן: (2) ו(3) קצת נוגדים את העיקרון שמדובר פה בתיקים סגורים שחלקם.
אפרת רוזן: .
מאיר ברקוביץ: כל הנושא שאנחנו עוסקים בו אלה תיקים סגורים.
מאיר ברקוביץ: אני צריך בסופו של דבר להחליט על פי מה אנחנו מבטלים או לא מבטלים.
מאיר ברקוביץ: אנחנו צריכים לבחון את זה מכל ההיבטים.
מאיר ברקוביץ: אנחנו רוצים להנחות את הגורם שיצטרך לקבל את ההחלטות האלו.
מאיר ברקוביץ: אנחנו רוצים שהוא יבחין בין אם מישהו פגע בציוד חיוני שיכול היה לגרום נזק להמון אנשים, למצב שהנזק שנגרם הוא לרכוש מצומצם של אדם אחד או בהיקף קטן.
מאיר ברקוביץ: זה סוג של שיקול.
מאיר ברקוביץ: הוא צריך לשקול את כל השיקולים האלה.
מאיר ברקוביץ: בתמונה שמצטיירת הוא יחליט אם הדבר הזה יבוטל או לא.
מאיר ברקוביץ: בסוף אנחנו צריכים להנחות אותו.
מאיר ברקוביץ: אנחנו נפרט את זה בנהלים.
אפרת רוזן: אולי לא נגרם נזק ובגלל זה סגרו את התיק.
לילה מרגלית: ככל שנגרם נזק רב יותר כך חזקה על המשטרה שהיא הייתה פועלת במרץ יותר גדול על מנת לאסוף ראיות ולהעמיד אנשים לדין.
מנחם בן-ששון: אני רוצה להוסיף את הנתון של סגירת תיקים מחוסר עניין לציבור.
מנחם בן-ששון: אני לא זוכר אם זה שליש מהתיקים.
מנחם בן-ששון: מדובר בעשרות אלפים.
מנחם בן-ששון: פעם ניתחתי את זה לצורך דיון בהכאת קשישים.
מנחם בן-ששון: ניתחנו את השאלה למה זה חוסר עניין ציבור.
מנחם בן-ששון: את אומרת שזה נמצא לגבי ביטולים קודמים של רישומים משטרתיים.
מנחם בן-ששון: זה נכון שהחקירה לא התפתחה, אבל היו מספיק נתונים בתיק שאפשר היה להמשיך את הבדיקה.
אפרת רוזן: יכול להיות סכסוך בין שכנים ששכן אחד אומר משהו על השכן שלו.
אפרת רוזן: הרבה פעמים סוגרים את התיק מחוסר עניין לציבור.
אפרת רוזן: יכול מאוד להיות שהוא סתם העליל משהו.