GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד רותם: לגבי סעיף קטן (ג) צריך לקבוע שתהיה התראה רק פעם אחת.
דוד רותם: כאשר פותחים את תיק ההוצאה לפועל יזהירו את החייב ויגידו לו שעל כל אי תשלום יוצא נגדו פקודת מאסר.
דוד רותם: זה לא שכל חודש שהוא לא משלם ישלחו לו התראה נוספת.
מנחם בן-ששון: את המנגנון הזה כבר עשינו.
דוד רותם: זה לא מופיע.
דוד רותם: אילו הייתי חושב שהביטוח הלאומי יגבה את הדלתא מעבר למה שכתוב בתקנות והאישה תקבל מזונות יותר גדולים הייתי מסכים, אבל החשש שלי הוא שניתן למוסד לביטוח לאומי מעמד מיוחד והוא יגבה רק את מה שהוא משלם, לא מעבר.
דוד רותם: מה שיקרה הוא שהחייב יבוא להוצאה לפועל ויגיד שהוא שילם לביטוח הלאומי את חלקו.
דוד רותם: המוסד לביטוח לאומי זה גוף עשיר.
דוד רותם: אני לא בטוח שצריך לתת לו עדיפות על פני מסכנים במכולת.
דוד רותם: אם היו אומרים שהביטוח הלאומי מתחייב לשלם לאישה את מה שנפסק בפסק הדין הייתי נותן לו מעמד מיוחד כדי שייכנס בנעליה.
השופט יעקב טירקל: יש הרבה טעם בהתנגדות לאפשר לראש ההוצאה לפועל לדון מחדש במה שכבר נפסק על ידי בית המשפט.
השופט יעקב טירקל: נראה לי שהפתרון הוא שראש ההוצאה לפועל יוסמך לעכב באופן זמני עד שהחייב פונה לערכאה שנתנה את צו המזונות בבקשה לשנות את השיעור.
דוד רותם: כמה זמן לוקחת בקשה לשנות מזונות?
דוד רותם: לכמה זמן הוא יעכב את זה?
השופט יעקב טירקל: לכמה ימים.
השופט יעקב טירקל: אם הוא ירצה להמשיך את העיכוב בית המשפט יעכב לו הלאה.
השופט יעקב טירקל: אני בכל מקרה מפנה לבית משפט.
דוד רותם: בתנאי שהפנייה תיעשה לפני שהאיש נעצר בפועל.
מנחם בן-ששון: יש ילדים ויש צרכים שאין צורך לגרור אותם.
מנחם בן-ששון: אם זה בזמנים סבירים אני יכול לקבל את התוספת.
מנחם בן-ששון: אני רוצה להפנות את תשומת ליבו של הרשם, של האיש המכריע שיש לו סעיף שאליו הוא הולך וממנו הוא יוצר דירוג בטיפול.
מנחם בן-ששון: אין פה לגרוע, אין פה להוסיף.
מנחם בן-ששון: יש פה מהלך שהוא לא מהלך שיכביד.
מנחם בן-ששון: לביטוח לאומי יש יכולת לגבות ביעילות עוד 40% מהחובות האלה.
מנחם בן-ששון: אני לא מעוניין לתת לו סמכות לקבוע את עיקר החוב.
מנחם בן-ששון: אני רוצה לתת לו את האפשרות לקבוע את הדלתא על מנת לתת אותו לזוכים.
תמי סלע: בעניין ההצעה לאפשר לעכב אני חושבת שהסמכויות האלו קיימות לגבי בית המשפט כשפונים אליו ולגבי הוצאה לפועל.
תמי סלע: הסמכות לבקש עיכוב הליך קיימת.
תמי סלע: יש הוראות כאלו בחוק ההוצאה לפועל.
תמי סלע: אני לא רואה סיבה להוסיף פה עוד הוראות.
דוד רותם: רוצים לצמצם את הסמכות הזאת לזמן מצומצם, לא שזה יהיה פתוח מפה ועד להודעה חדשה.
תמי סלע: גם היום כשזה פתוח לא עושים בזה שימוש.
תמי סלע: היישום יהיה בלתי אפשרי בלהפעיל אמצעים מסוימים ולהגיד שהם רק לצורך קביעת הדלתא.
תמי סלע: לעניין מחיקת הסעיף ברור שזה אפשרי ויש את פסיקת בית המשפט העליון שעומדת.
תמי סלע: אם העמדה היא שצריך להשאיר את מה שקבע בית המשפט העליון על כנו, כלומר שמעמדו של הביטוח הלאומי צריך להיות כשל זוכה רגיל, אז יש צורך בעיגון בחוק.
בקי כהן-קשת: הדלתא אפשרית בחלק מהמקרים.
בקי כהן-קשת: יש מצבים רבים שלא משלמים 2800 שקלים אלא מספר מאות של שקלים היות והאישה עובדת ומקבלת השלמה לסכום שהיא מקבלת מהעבודה.
בקי כהן-קשת: את מספר מאות שקלים הביטוח הלאומי גובה באמצעות קיזוז מהזכות של אותו חייב.
בקי כהן-קשת: אם ניתן כלים יותר חזקים לעניין הדלתא יהיו מקרים שלביטוח לאומי תהיה אפשרות לגבות את הדלתא.
בקי כהן-קשת: אני סבורה שיש טעם באבחנה הזאת ובקביעה בסעיף על מנת להעביר לאישה ולילדיה את הסכומים שהם מעבר לסכום הקבוע בתקנות.
בקי כהן-קשת: הביטוח הלאומי יכול להיחשב כחייב רגיל.
יחזקאל סיבק: אין צורך לעכב פסק דין באופן מלא.
יחזקאל סיבק: אין צורך להשתמש בסעיף 17 לחוק, אפשר להשתמש בסעיף 16 לחוק.
יחזקאל סיבק: אין צורך בעיקול.
שלומי מור: כשאנחנו לא מצליחים לגבות 230 מיליון מתוך 500 שמשולמים זה מכיוון שיש לנו מעמד של תיק מזונות.
שלומי מור: המשמעות בלהפוך אותנו לתיק אזרחי ולהכניס אותנו לאיחודי תיקים היא ירידה משמעותית.
מנחם בן-ששון: יש הלכת בית משפט.
מנחם בן-ששון: אתם עובדים איתה כמה שנים.
מנחם בן-ששון: אני לא אמרתי שההלכה הזאת לא קיימת.
מנחם בן-ששון: יש לי הרגשה שתגיעו לגבייה יותר עמוקה.
מנחם בן-ששון: אם לא תגיעו תחזרו אלינו.
דלית זמיר: כשמגיע חייב ומבקש לפנות לבית המשפט אפשר לעכב את ההליך או לא לתת את צו המאסר.
דלית זמיר: כולם מסכימים שפסק הדין הוא נכון.
דלית זמיר: אין לנו כוונה לבטל את מה שנאמר בבית המשפט.
דלית זמיר: התיקון כותב בצורה מפורשת את מה שבית המשפט אמר.
דלית זמיר: אין לנו שום כוונה להפוך את חוב המזונות באמצעות ההוראה הזאת לחוב אזרחי רגיל.
דלית זמיר: כתוב בצורה מפורשת רק לגבי עניין המאסר.
דלית זמיר: בעניין המאסר אנחנו מקיימים את הפסיקה.
מנחם בן-ששון: אנחנו מצביעים על סעיף 74 עד המילה "ו'1".
מנחם בן-ששון: אני מבקש למחוק מהמילה "או" עד המילה "הדין".
מנחם בן-ששון: מי בעד ההסתייגות של חבר הכנסת רותם שאומרת להוריד את החלק הראשון?
מנחם בן-ששון: ה צ ב ע ה בעד – 1 נגד – רוב לא אושר מי בעד סעיף 74 כמו שהצעתי?
מנחם בן-ששון: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד אושר בסעיף (ג) רשמתי 7 ימים.
מנחם בן-ששון: מי בעד סעיף (ג)?
מנחם בן-ששון: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד נגד – 0 אושר בסעיף (ד) אני מצביע על 24 שעות ואת סעיף (ה) להוריד?
מנחם בן-ששון: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד נגד – 0 אושר
זהבה גלאון: אני בעד לתת לביטוח הלאומי מעמד מיוחד.
מנחם בן-ששון: מי בעד הסתייגותה של חברת הכנסת גלאון?
מנחם בן-ששון: ה צב ע ה בעד – 1 נגד – רוב לא אושר אנחנו בסעיף 74(ו).
מנחם בן-ששון: ביקשתי שנוסיף בהגדרה מה הוא קטין.
מנחם בן-ששון: אפשרות אחת היא שקטין הוא לפי גיל 21.
מנחם בן-ששון: אפשרות שנייה היא שזה לא רק הגיל אלא הוא משרת בשירות לאומי, הוא נמצא במסגרת חינוכית.
מנחם בן-ששון: היתרון בראשון זה הנחרצות, החיסרון הוא שאנשים זולגים.
מנחם בן-ששון: היתרון בחלופה ב' זה שיש מקרים, אבל הם פותחים פתח להתדיינויות ומי שיסבול בסוף יהיו הזוכים.
תמי סלע: הפסיקה הרחיבה את חובת המזונות של ילדים קטנים על ילדים בגירים בהיקף של שליש ממה שמקובל לגבי ילדים קטנים.
תמי סלע: הייתה פסיקה מדורגת לגבי בגיר שנמצא בשירות סדיר, אחר כך לגבי בגיר שלומד לימודים אקדמיים או שנמצא בי"ג, י"ד.
תמי סלע: מכיוון שחוק ההוצאה לפועל מדבר היום על מזונות שמגיעים לילד קטין, פסקי הדין של מזונות בגירים לא מקבלים את היחס המיוחד.
תמי סלע: הם לא אמורים לקבל את היחס המיוחד של חוק ההוצאה לפועל.
תמי סלע: בעניין הזה אין סיבה להבחין, כי המזונות האלה באים מאותו רציונאל.
תמי סלע: יש פה אפשרות לנסות לדייק יותר ולהתאים את ההגדרה לפסיקת בתי המשפט, שזה הניסיון בחלופה ב'.
תמי סלע: חלופה א' הולכת בעקבות חקיקה קיימת.
תמי סלע: יש חקיקה שנותנת התייחסות מיוחדת או התייחסות ממשיכה לילדים עד גיל 21.
תמי סלע: זאת חלופה שהיא יותר פשוטה ליישום במערכת כמו ההוצאה לפועל.
תמי סלע: היא תכסה את רוב המקרים.
תמי סלע: נכון שפה ושם יהיה פסק דין שייתן מזונות גם לילד בגיר שעבר את גיל 21.
תמי סלע: לפחות לעניין אותה תקופה הוא לא יקבל את היחס המיוחד של חוק ההוצאה לפועל.
תמי סלע: יכול להיות שבשקלול השיקולים הפרקטיים זאת חלופה עדיפה.
מנחם בן-ששון: הנטייה שלי היא לשנייה.
חני קומט: בדרך כלל מי שמתחיל בתהליך הוא האפוטרופוס שמגדל את הילד.
חני קומט: ישנם מקרים שלא נכנסים בגדר החלופה, שאלה מקרים קשים ביותר.
חני קומט: אני חושבת שהיה צריך להיצמד בעניין הזה ללשון פסק הדין של בית המשפט.
חני קומט: אפשרות נוספת היא לכנות את הדבר הזה מזונות ילד.
שלמה מולה: אני חושב שמה שצריך להנחות אותנו זה המהות של החקיקה שגררה אותנו לגיל 21.
שלמה מולה: גם אם הסכומים מופחתים הצורך בגבייה הוא אותו צורך.
שלמה מולה: חלופה ב' יותר מתאימה לעניין הזה.
דוד רותם: אני חושב שכל הפירוט בחלופה ב' מיותר.
דוד רותם: תמיד יהיו כאלה שיפלו ממנו.
דוד רותם: היה צריך לנסח את הסעיף הזה כך שייכתבו המילים "לרבות מזונות המגיעים לילד בגיר שבית המשפט פסק לו מזונות".
דוד רותם: ברגע שבית המשפט פסק לי מזונות ואני בן 47 אני לוקח את פסק הדין ואני פועל לפיו.
השופט בר אופיר: אני חושב שצריך לצפות למקרים שבהם ראש ההוצאה לפועל יתרשם שלקטין אין טיפול מתאים מצד האפוטרופוס.
השופט בר אופיר: בנסיבות מתאימות צריך לאפשר לקטין ייצוג עצמאי כדי להבטיח את זכויותיו.
השופט בר אופיר: אני מציע להוסיף הוראה שמסמיכה את ראש ההוצאה לפועל לקבוע שלקטין יהיה ייצוג עצמאי בהליכים במידה והאפוטרופוס או ההורים לא מייצגים אותו נכון.
סורין גנות: אנחנו סבורים שדין יציר פסיקה לא צריך להוות מחסום לחקיקה, כי הנוהל התקין הוא חקיקה ולא דין יציר פסיקה.
סורין גנות: יש פסיקה שלא צריך לגעת בה.
השופט יעקב טירקל: צריך להבהיר את העניין של ילד, שהוא כבר לא ילד, עם צרכים מיוחדים.
אורי צפת: ילד מעל גיל 18 הוא אדם עצמאי.
אורי צפת: הוא בהחלט יכול לפעול בעצמו.
אורי צפת: בהרבה הסכמי גירושין נאמר שהמזונות משולמים ישירות לילד.
אורי צפת: אנחנו פה מייצרים חקיקה חדישה, שזה מזונות עד גיל 21 .
ד"ר פרץ סגל: פה מדובר בסוג מסוים של מזונות שרק לגביו צריך להחיל את ההוראה הזאת.
ד"ר פרץ סגל: אינו דומה הורה של ילד שנגדו נפסק פסק המזונות ועליו יש להחיל את הנורמות האלו לקרוב משפחה אחר.
ד"ר פרץ סגל: צריך להבהיר שמדובר במזונות של ילד נגד ההורה שלו, כלומר שההורה הוא הנדרש לשלם, לא קרוב משפחה אחר.
יחזקאל סיבק: אחד הדברים שלא שמים אליו לב זה שלעדיפות לחוב המזונות אין תקרה.
תמי סלע: החוק היום מדבר על ילד קטין או נכה.
תמי סלע: פתרון אלגנטי הוא לומר שכל מזונות שנפסקו לילדו, כי היום החוק מדבר על מזונות שמגיעים מן החייב לבן זוגו, לילדו הקטין או הנכה.
תמי סלע: זה מופיע בכל מיני מקומות בחוק לעניינים שונים.
תמי סלע: זה גם לעניין המאסר.
תמי סלע: הוספנו פה סעיף של עיקול מתחדש בתיק מזונות.
תמי סלע: זה יופיע לעניין סדר העדיפויות בין הזוכים.
תמי סלע: אפשר היה לבוא ולומר לבן זוגו, לילדו או להורו.
תמי סלע: הטענה שאולי תיטען מנגד זה שילד בגיר שהוא לא קטין ולא נכה ולא עד גיל 21 דומה לקרובי משפחה אחרים שפוסקים מזונות כלפיהם.
ד"ר פרץ סגל: צריך להבחין בטיבו של חיוב המזונות גם של אדם לילדו.
ד"ר פרץ סגל: אמנת האו"ם לנושא זכויות הילד מגדירה את גילו של אדם שזכאי למזונות מהוריו עד גיל 18.
ד"ר פרץ סגל: כאשר מדובר בחוב מזונות מעל גיל 18 מקור חיוב המזונות הוא שונה.
ד"ר פרץ סגל: אנחנו משנים פה משהו מבחינה מהותית כאשר אנחנו אגב הוצאה לפועל מכלילים קטגוריות שונות שיש להן בסיס חוקי ואפילו חוקתי שונה.
ד"ר פרץ סגל: כאשר מדובר בזכות של ילד עד גיל 18 זאת זכות אוניברסאלית.
ד"ר פרץ סגל: כאשר מדובר בזכות במזונות מעל גיל 18 יש לזה מעמד חוקי שונה.
ד"ר פרץ סגל: ההכנסה של כל הדברים כאילו מדובר בדבר אחד היא לא בחוק ההוצאה לפועל.
ד"ר פרץ סגל: חוק ההוצאה לפועל חייב להצטמצם עד גיל 18.
מנחם בן-ששון: הסכמתי להוריד את זה מההגדרות.
מנחם בן-ששון: אם הייתי משאיר את זה בהגדרות הייתי אומר אמירה מאוד בוטה כלפי חוק שלא נועד להגדיר מי הוא קטין שחייבים כלפיו במזונות.
מנחם בן-ששון: ברגע שהורדתי את זה מההגדרות אני חייב להתייחס.
מנחם בן-ששון: אתה רוצה שנגיד שהוא זכאי להם ושנפסק לו.
מנחם בן-ששון: לא איכפת לי להכניס את זה בניסוח, אבל לא המקום של זה פה.
מנחם בן-ששון: מה שנאמר זה את מה שאמרנו בסעיף 22 ו45(ג).
מנחם בן-ששון: כשיש הלכת בית משפט או תפישת בית משפט שאומרת שלמישהו מעל גיל 18 מגיע אז לא יקופח חלקו.
דלית זמיר: אם אתם מורידים את המילה "קטין" אתם עושים פה שינוי מהותי.
תמי סלע: הוצע שזה יהיה כל ילד.
תמי סלע: זה כפוף לכך שבית המשפט פסק מזונות לילד.
דלית זמיר: כל עוד שמדברים על מזונות ברור שזה כפוף למה שבית המשפט פסק.
דלית זמיר: התפישה של חוק ההוצאה לפועל היא שלא כל חוב מזונות מקבל עדיפות על פני נושים אחרים, אלא רק חוב מזונות מסוים.
דלית זמיר: אפשר לפתוח את השאלה הזאת.
דלית זמיר: בדיונים הקודמים אמרנו שאנחנו לא רוצים לשנות את התפישה הכללית אלא רק להגדיר באופן שונה מי זה ילד קטין ולהגיד לא עד גיל 18 אלא עד גיל 21.
דלית זמיר: אם אנחנו פותחים את זה ואומרים שזה לא רק ילד קטין אלא כל ילד אנחנו פותחים את הרשימה בצורה הרבה יותר רחבה.
מנחם בן-ששון: זה לפי חוב שנפסק לו על ידי בית משפט.
דלית זמיר: יש מזונות גם לאח.
דלית זמיר: התפישה של חוק ההוצאה הייתה שלא נותנים לכל חוב מזונות שנפסק עדיפות.
דוד רותם: רק מזונות לילדים.
מנחם בן-ששון: האם חברי הכנסת מעוניינים ללכת בכיוון הצעתו של חבר הכנסת רותם ולהגדיר את סעיף 45 כך שבמקום לילדו הקטין או הנכה יהיה לבן זוגו, להורו?
מנחם בן-ששון: ה צב ע ה בעד – פה אחד אושר
ד"ר פרץ סגל: אני מבקש להשאיר לנו את האפשרות להגיש הסתייגות.
תמי סלע: 33.
תמי סלע: בסעיף 75 לחוק העיקרי, האמור בו יסומן "(א)" ואחריו יבוא: "(ב) כספים שנזקפו כאמור בסעיף קטן (א) לזכותו של הזוכה לחשבון החוב יועברו לידי הזוכה בהתקיים אחד מאלה, לפי המוקדם: (1) הסכום המצטבר שנזקף לזכות הזוכה עולה על הסכום המזערי שקבע שר המשפטים בצו; (ד)ד חלף המועד שקבע שר המשפטים, בצו, לעניין הזה.
תמי סלע: (ג) האמור בסעיף קטן (ב) לא יחול אם הזוכה או בא כוחו מסר פרטי חשבון בנק שאליו ניתן להעביר את הכספים בדרך של העברה בנקאית.
דוד רותם: מה הוא הסכום המזערי?
אריה כהן: 100 שקלים.
דוד רותם: כמה כסף המדינה תחזיק על חשבון המסכנים האלה?
דוד רותם: האם המדינה תשלם להם ריבית והצמדה?
אריה כהן: לא מדובר על כך שמעבירים לאדם שיק.
אריה כהן: אנחנו הולכים לגישה שכולם יהיו בהעברה בנקאית.
אריה כהן: היום למעלה מ90% מחוברים להעברה בנקאית.
אריה כהן: למעלה מ80% מהתיקים זה על ידי עורכי דין.
אריה כהן: עורכי הדין מקבלים את הכסף בהעברה בנקאית.
אריה כהן: כאן מדובר בתיקי איחוד שמועבר בהם 2,3 שקלים.
מנחם בן-ששון: מדובר פה במנגנון, מדובר בטכניקה שנועדה לא להפוך את המנגנון למסורבל ובלתי אפשרי.
מנחם בן-ששון: יש הגדרות של הסכומים.
מנחם בן-ששון: בעניין הזה לא נמוטט את מערכת ההוצאה לפועל.
דוד רותם: מתוך 80% מהתיקים שמיוצגים על ידי עורכי הדין 75% יהיו במסלול המהיר.
דוד רותם: תגבה המדינה כל פעם 50 שקל.
דוד רותם: היא תעביר לי את זה רק אחרי 3 חודשים.
דוד רותם: אני רוצה לדעת כמה היא תשלם לי ריבית והצמדה.
דוד רותם: כשאני חייב למדינה 50 שקל היא גובה ממני ריבית והצמדה.
מנחם בן-ששון: אני מניח שמדובר באלפים בודדים של חובות בשנה, לא בעשרות אלפים ולא במאות אלפים.
השופט בר אופיר: לפי המצב היום אם אדם חייב 400 אלף שקל הוא יכול לקבל לשלם 200 שקל לחודש.
השופט בר אופיר: אם הוא לא ישלם יוציאו נגדו פקודות מאסר על 600 וראש ההוצאה לפועל יחייב אותו ב150 שקל וישחרר אותו.
השופט בר אופיר: השאלה היא מה יהיה עם אותם 50 שקל.
מנחם בן-ששון: התשובה נמצאת בחוק.
מנחם בן-ששון: ברגע שזה יהיה 50 ועוד 50 יעבירו לו.
מנחם בן-ששון: ברגע שזה יהיה רק 50 יחכו ל50 הבאים.
אברהם מיכאלי: אפשר לבקש שיהיה בטופס גם חשבון בנק של אותו זוכה.
דוד רותם: אני רוצה להוסיף בתיקון סעיף 75 את ועדת חוקה כגורם מאשר.
דוד רותם: אני רוצה שהסכומים שנצטברו לזכותו של הזוכה ישולמו לו בתוספת ריבית והצמדה.
השופט בר אופיר: האם זה לא כתוב בתקנות הפיקדונות?
השופט יעקב טירקל: כן.
מנחם בן-ששון: מי בעד ההצעה עם כל תיקוניו של חבר הכנסת רותם?
אריה כהן: הכסף הזה הוא לא כסף שאני יכול להפקיד בבנק.
אריה כהן: זה כסף ששייך לתיק הזה.
אריה כהן: הוא נמצא בתיק.
אריה כהן: אני עוצר אותו בתיק.
דוד רותם: הוא שוכב אצלך בתיק ההוצאה לפועל.
מנחם בן-ששון: יש טעם שהוא לא ישב שלושה חודשים אלא חודש.
מרב ענתבי: בסעיף הזה צריך לתת מענה למצב שזוכים הם גם חייבים.
מרב ענתבי: צריך את הכספים שבהם הם זוכים להעביר לחייבים.
תמי סלע: העניין הזה הוא לא דרך הסעיף הזה.
אריה כהן: מבחינת העיקולים זה רק אם הזוכה ביקש לעקל את כספי הזוכה בתיק אחר.
אריה כהן: פה מדברים על כך שהכסף ברשותך, אף אחד מהזוכים לא יודע.
אריה כהן: מה שקורה היום זה שאם יש שיקים שחוזרים לנו אנחנו מבקשים בקשה מראש ההוצאה לפועל להורות מה לעשות בכסף.
מנחם בן-ששון: לא ננסח את זה דרך אגב.
דלית זמיר: אין בעיה שמי שמקבל את הכסף יסב את תשומת לב ראש ההוצאה לפועל בתיק הרלוונטי על מנת שיטיל עיקול על הכספים האלה.
דלית זמיר: עיקול יכול להיות לא רק לבקשת זוכה אלא גם מיוזמתו של ראש ההוצאה לפועל.
דלית זמיר: אין מניעה בכלים הקיימים לבצע את ההליך הזה.
דלית זמיר: זה לא הליך שיכול להיות טכני מאחר שמדובר פה על עיקול כספים.
מנחם בן-ששון: למה שלא תחוקקי את זה?
זהבה גלאון: האם זה מתקיים בפועל?
זהבה גלאון: האם יש בידי הרשם את התמונה הכוללת?
יחזקאל סיבק: מתעלמים מזה שקיזוז אוטומטי בהוצאה לפועל הוא בלתי אפשרי, כי אתה לא יודע מה הטענות של אותו חייב שזוכה בתיק אחר.
יחזקאל סיבק: המערכת יכולה הייתה לתת את המידע על התיקים שבהם אותו חייב הוא זוכה.
יחזקאל סיבק: מה שקורה היום במערכת זה שאתה מגיש בקשה להורות להנהלת בתי המשפט למסור את פרטי התיקים שהחייב הוא זוכה בהם.
יחזקאל סיבק: אתה מקבל החלטה של רוב הרשמים להגיש בקשה לפי חוק חופש המידע.
יחזקאל סיבק: אחד הגורמים הבעייתיים ביותר במדינת ישראל בהמצאת מידע על נכסים של זוכים הוא הנהלת בתי המשפט.
מנחם בן-ששון: ההערה שהעלתה גברת ענתבי רלוונטית.
מנחם בן-ששון: המנגנון לא עונה עליה.
מנחם בן-ששון: אני מבקש מכם לבדוק היטב ולראות אם יש מנגנון.
מנחם בן-ששון: אם אין מנגנון יש לי נוסח שאני אעלה להצבעה.
תמי סלע: 34.
תמי סלע: תיקון סעיף 76.
תמי סלע: בסעיף 76 לחוק העיקרי, במקום סעיפים קטנים (א) ו(ב) יבוא: "(א) הגישו זוכים אחדים בקשות לביצוע פסק דין או פסקי דין אחדים נגד חייב אחד, ייזקפו הכספים שנתקבלו עקב הליכים לפי חוק זה בתחילה לחשבון החוב של הזוכה שנקט בהליך שבעקבותיו נתקבלו הכספים; התקבלו כספים כאמור עקב הליכים זהים שנקטו בהם מספר זוכים – ייזקפו הכספים שנתקבלו בתחילה לחשבון החוב של זוכים אלה בלבד, בשיעור יחסי לגובה חובותיהם הפסוקים.
תמי סלע: (א)(1) התקבלו כספים, אשר עולים על גובה החוב של הזוכה או הזוכים, לפי העניין, שנקטו בהליך לפי סעיף קטן (א), רשאי רשם ההוצאה לפועל לזקוף את ההפרש לחשבון החוב של זוכים אחרים של החייב, ככל שישנם, בשיעור יחסי לגובה חובותיהם הפסוקים.
תמי סלע: (א2) על אף האמור בסעיף קטן (א), בתיקים שאוחדו בצו איחוד לפי סעיף 74יא, לא יעלה הסכום שייזקף תחילה לחשבון החוב של הזוכה או הזוכים שנקטו בהליך שבעקבותיו נתקבלו הכספים, על סכום ההוצאות והאגרו לפי סעיף 9 שהוצאו בהליך או על מחצית הסכום שהתקבל כתוצאה מנקיטת ההליך, לפי הגבוה מביניהם; נותרו כספים לאחר הזקיפה כאמור, ייזקפו לחשבון החוב של כל הזוכים בשיעור יחסי לגובה חובותיהם הפסוקים, לרבות לחשבון החוב של הזוכה או הזוכים שנקטו בהליך האמור.
תמי סלע: (ב) על אף האמור בסעיף קטן (א), נבע חוב פסוק ממזונות המגיעים מן החייב לבן זוגו, לילדו או להורו, ייזקפו הכספים שהתקבלו עקב הליכים לפי חוק זה בראשונה לחשבון ההוצאות והאגרות לפי סעיף 9 שהוצאו בהליך שבעקבותיו נתקבלו הכספים, בשניה לחשבון חוב המזונות, בשלישית לחשבון החוב של הזוכה או הזוכים שנקטו בהליך שבעקבותיו התקבלו הכספים, והיתרה לחשבון החוב של שאר הזוכים בשיעור יחסי לגובה חובותיהם הפסוקים.
תמי סלע: (ב)(1) על כספים שנזקפו לחשבון של כל זוכה כאמור בסעיף זה, יחולו הוראות סעיף 75.
דלית זמיר: אמרנו שאפשר לחלק את הכספים שהתקבלו בתיקים בין הזוכים שנקטו בהליך.
דלית זמיר: לגבי תיקים אחרים יש שיקול דעת של ראש ההוצאה לפועל אם נגבו כספים מעבר לחוב בתיקים האלה.
דלית זמיר: צריך לעשות התאמה.
אריה כהן: השינוי הזה הוא שינוי מאוד משמעותי במסגרת הרפורמה.
אריה כהן: השינוי הזה יגרום למציאות כזאת שמי שיוזם בתיקים הוא זה שיקבל קודם את כספו ולא אחד שלא פועל.
יחזקאל סיבק: השינוי פה הוא שינוי מאוד מהותי בכל מעמד העיקול בדין הישראלי.
יחזקאל סיבק: מה שמייצרים פה זה שיעבוד בדרגה ראשונה - בדומה לרשויות המס - לגבי החוב של אותו זוכה.
יחזקאל סיבק: אם הגישו שני זוכים בקשה למימוש כספים באותו מועד, כשבלשכה אחת זה טופל מהר ובלשכה אחרת זה טופל לאט, הלשכה שבה זה טופל לאט תהיה חשופה לתביעת רשלנות של הזוכה בגלל ששם זה טופל לאט.
יחזקאל סיבק: במצב היום אתה לא נמצא בלחץ מהבחינה הזאת כיוון שהעיקולים הם בהתאם לחלק היחסי שלהם בעוגה הכללית.
יחזקאל סיבק: צריך לתת את הדעת גם לעניין הזה.
יחזקאל סיבק: לא ייתכן שלחוב מזונות יהיה עדיפות עד אין סוף.
יחזקאל סיבק: זה לא הוגן כלפי נושים שחוב מזונות שהוא בשיעורים גבוהים מאוד, שהם מעבר לצרכים הבסיסים, יגבר על החוב הבסיסי של נושה אחר.
יחזקאל סיבק: זה פותח פתח לכל מיני עניינים פיקטיביים שנועדו לשאוב דרך עיקולים את הכספים לטובת תיק המזונות.
יחזקאל סיבק: צריך לקבוע תקרה מסוימת.
יחזקאל סיבק: התקרה הזאת לא צריכה להיות צנועה אבל היא צריכה להיות קיימת.
יחזקאל סיבק: הנקודה האחרונה היא לגבי כך שהרשם יקבע את כל שאלת השיתוף הזאת.
יחזקאל סיבק: לא ברור באיזה תיק יקבע הרשם את הדבר הזה.
מרב ענתבי: אני לא מצליחה להבין למה רשאי רשם ההוצאה לפועל לזקוף את ההפרש לחשבון החוב של זוכים אחרים - ככל שישנם - בשיעור יחסי לגובה חובותיהם הפסוקים.
מרב ענתבי: עד היום זה נעשה בגזברות.
מרב ענתבי: הגזברות מעבירה את זה באופן יחסי.
מנחם בן-ששון: אם מישהו עשה את זה זה היה לא ברשות.
אורי צפת: לגבי סעיף המזונות לא מובן אם זה כולל תיקי מזונות של הביטוח הלאומי.
מנחם בן-ששון: אנחנו נשארים בהלכות בית המשפט, אנחנו לא משנים שום דבר.
בקי כהן-קשת: עלתה בדיון הקודם השאלה של האגרות.
מנחם בן-ששון: אני ביקשתי מידע ממשרד האוצר.
השופט בר-אופיר: האם המערכת ערוכה לתת לראשי ההוצאה לפועל את אותם תיקים שאליהם הרשם יעביר את הכספים?
אריה כהן: כבר היום המזכירות לוקחת את השיק ומחלקת אותו.
אריה כהן: עושים את זה על פי מספר תעודת זהות.
אריה כהן: המערכת החדשה תיתן לזה מענה בצורה מיחשובית.
אריה כהן: אני מקבל יחד עם השיק את הפירוט של כל התיקים שבהם ביצעו את העיקול או הגישו את העיקולים.
מנחם בן-ששון: מי בעד סעיף 76?
מנחם בן-ששון: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט בעניין תקנות הרופאים (פרסומת אסורה), התשס"ח-2008.
מנחם בן-ששון: אמנם עברנו על הסעיפים הראשונים, ויש לנו הצעות כמה הצעות לתיקון, אבל אני לא רוצה לחזור עליהם, אלא נמשיך ונחזור בסוף לקרוא את כל הדברים.
מנחם בן-ששון: אני מקווה שנשלים היום בשעה סבירה.
מנחם בן-ששון: לאיזה סעיף הגענו?
דורית ואג: אנחנו בעמוד 3, סעיף קטן 2.
מנחם בן-ששון: קיבלתי הערות מקופת חולים כללית, ממכבי, ומי שרוצה כמובן להעיר, מוזמן.
קריאה: גם מההסתדרות הרפואית.
מנחם בן-ששון: גם מהר"י, נכון.
דוד רותם: לשכת עורכי הדין ביטלו את נושא הפרסום.
דוד רותם: הם הגיעו למסקנה שזה לא חשוב – תפרסם מה שאתה רוצה, הציבור לא מטומטם.
דוד רותם: פה מחזירים אותנו חזרה לעניין הזה.
מנחם בן-ששון: אבל יש הבדל מהותי, יש כללי לשכה.
מנחם בן-ששון: הכללים של הלשכה הם פוזיטיביים, הם הרבה יותר בעייתיים.
טליה אגמון: הקראת סעיף 2(2)(א).
טליה אגמון: המשפט האחרון הוא תוספת שהסכמנו עליה עם היועץ המשפטי של הוועדה בעקבות ההערות.
מנחם בן-ששון: היו לנו גם הערות של "מכבי" וגם של קופת-חולים "בריאות כללית".
מנחם בן-ששון: למי שאין הערה, לא יגיד אותה.
מנחם בן-ששון: למי שעדיין נשארה לו הערה יגיד למה הוא רוצה לתקן.
קריאה: גם לנו יש הערה.
מנחם בן-ששון: חלק מההערות שלכם נכנסו בסיפא החדשה.
מנחם בן-ששון: תקראי את הסיפא.
טליה אגמון: "אלא אם צוין במפורש ובמקום בולט כי אין מדובר במטופל או ברופא".
מנחם בן-ששון: מה יש לקופות החולים להעיר?
עידו הדרי: אנחנו היינו רוצים, דווקא בלשון חיובית: "המציג הינו שחקן".
עידו הדרי: זה עדיף לנו על פני "הרופא אינו רופא ואינו מטופל".
עידו הדרי: אגב, המושג "אינו מטופל", ב-99% מהמקרים יהיה, כמובן, לא נכון.
מנחם בן-ששון: אדוני יודע את הגדרת המילה "שחקן"?
מנחם בן-ששון: יש פה בעיה.
קריאה: בתשלום.
מנחם בן-ששון: אני לא אומר את זה מתוך בורות, אלא מתוך ידיעה בדברים אחרים.
מנחם בן-ששון: יש לנו בעיה בהגדרות של כל מיני מקצועות.
מנחם בן-ששון: אתה תגיד שפלוני הוא שחקן – למשל, שחקן כדורגל.
אבינועם רכס: שחקנית אמיתית שמראה את החזה שלה- - -
מנחם בן-ששון: לכן, מר הדרי, עד כמה נחוץ לך לכתוב את הדברים?
עידו הדרי: אתמול קיימנו דיון סביב הנקודה הזאת, ובעצם אני לא אוכל לכתוב "המציג איננו מטופל", כי אם באותו זמן, בלי קשר לפרסומת, הוא נמצא בטיפולו של רופא משפחה שלי או של קופה אחרת בכלל- -
קריאה: אז ברור שהוא לא נבדק.
מנחם בן-ששון: מר הדרי, אז אולי נאמר: "לא מטופל בזיקה למודעה הכתובה".
עידו הדרי: זה הופך להיות משפט ארוך מדי.
אתי שילינג: כלי התקשורת לא יכתבו את כל הסאגה הזאת.
עידו הדרי: וישאירו את זה לחלקיק שנייה על המסך.
עידו הדרי: אולי בכל זאת, בלשון חיובית- -
אבינועם רכס: זה גם לא בין האינטרסים של הקופה, שייקחו סלבריטאים וישתמשו בהם כדי לקדם את הרפואה.
אבינועם רכס: זה גם לא מכבד את הרופאים שלכם.
מנחם בן-ששון: פרופ' רכס, מר הדרי.
מנחם בן-ששון: חברים, התחלנו כבר בסוף?
מנחם בן-ששון: זה בדרך-כלל אחרי 4 שעות, והיום יש לנו 6 שעות.
מנחם בן-ששון: אבינועם רכס: באנו בכוחות מתוגברים.
מנחם בן-ששון: זאת הבעיה, ואתה עם היד החזקה היום.
מנחם בן-ששון: אני לא רוצה לקחת אדם שרשום באיגוד השחקנים, אבל אני בכל זאת רוצה אדם שהוא לא מטופל.
מנחם בן-ששון: יש לפעמים שאתה יכול לקחת אותו מסוכנות של דוגמנים.
מנחם בן-ששון: הוא לא שחקן.
קריאה: אפשר לומר: "נחזה להיות מטופל", במקום "שחקן".
23591: אפשר רק להבין מה מפריע לכם בניסוח הזה?
יצחק לוי: מה שמפריע לו הוא שעל ציר הזמן, כל אדם הוא מטופל באיזשהו הקשר.
23591: ברור מההקשר שלא מדובר על אדם שמטופל באיזשהו הקשר בחיים שלו, אלא שהסיטואציה של אותם עוסקים בפרסומת היא שאותו אדם באמת מטופל של אותו רופא.
23591: זה באמת מציג את היחסים שבין רופא למטופל.
מנחם בן-ששון: חברים, תחשבו, תהיו יצירתיים.
מנחם בן-ששון: אני בינתיים משאיר את זה ככה.
דוד רותם: אני לא הבנתי את הרישא: "שימוש בשם, כינוי, תמונה, תצלום או דמות של אנשים מפורסמים וידועי שם" – זה בכל מקרה אסור?
דוד רותם: כי אז צריך להיות סעיף נפרד.
דוד רותם: זה לא "או של מטופלים".
דוד רותם: אם אתה רוצה לאסור שימוש במפורסמים זה צריך להיות סעיף אחד.
דוד רותם: הסעיף השני צריך להיות "או של מטופלים".
מנחם בן-ששון: כיוון שאנחנו עוסקים הרבה בניתוחים פלסטיים אני אחלק את זה לשניים.
יצחק לוי: בהצעה שלנו זה מחולק לשניים.
מנחם בן-ששון: ברוך שכיוונת.
מנחם בן-ששון: ארור מי שאומר את הדברים שלי לפני.
מנחם בן-ששון: או "ברוך" – כל אחד לפי מידת הגאווה והצניעות שלו.
מנחם בן-ששון: מר הדרי, תרשום לך כוכבית.
מנחם בן-ששון: אם תרצה, אני ארשה לך לטעון שוב את הטענה ולשכנע אותי טוב יותר, ואני אראה לך איך אנחנו מתקדמים.
שחר אילן: ידוענים אסור בכלל?
מנחם בן-ששון: אסור בכלל.
מנחם בן-ששון: אתה מוכן להסיר היום מחלצותיך ולהיות בין המידיינים?
מנחם בן-ששון: אסור לך עדיין.
שחר אילן: אני שואל, זה תפקידי.
מנחם בן-ששון: אין לי בעיה עם זה כך, ואין לי בעיה עם זה כך.
מנחם בן-ששון: יש לך שני כובעים, זה הכול.
טליה אגמון: סעיף 2(2)(ב) מחוק בנוסח שלכם כי היועץ המשפטי של הוועדה- -
מנחם בן-ששון: אז אין צורך לקרוא את זה.
מנחם בן-ששון: אין התנגדות לא למכבי ולא לאחרים.
מנחם בן-ששון: אתם שמחים עם זה, אז נעבור ל-ג'.
טליה אגמון: אנחנו לא שמחים עם זה.
מנחם בן-ששון: אתם לא שמחים, אבל אתם הסכמתם.
מנחם בן-ששון: אז תנסי להתעקש, נראה אם תשכנעי אותנו.
טליה אגמון: לא הסכמנו.
אבינועם רכס: למה צריך למכור שירותי רפואה ומוסיקה?
מנחם בן-ששון: פרופ' רכס, נקודת המוצא שלי בתחילת הדיון הייתה אחרת לגמרי.
מנחם בן-ששון: הנחת היסוד שלי היא שבחברה פתוחה קשה מאוד לבלום.
מנחם בן-ששון: אתה יכול לראות שאני נאמן לעקרונותיי כי אתמול עסקנו במשאל עם בהחזרת שטחי ארץ ישראל.
מנחם בן-ששון: לפי חוק, כשאתה רוצה להחזיר את תל-אביב או את חיפה- -
קריאות: למסור.
מנחם בן-ששון: למסור.
דוד רותם: האמת היא שאם זה תל-אביב וחיפה לא צריך משאל עם.
מנחם בן-ששון: הם רצו רק לרמת-הגולן, ואני אמרתי – בכל מקום בארץ, כי לפי תפיסתי זה צריך להיות חוק יסוד.
מנחם בן-ששון: שם דיברנו על תעמולה במשאל עם.
מנחם בן-ששון: אנחנו נמצאים היום בעולם שקשה מאוד לרסן, והחלופות תמיד נמצאות.
מנחם בן-ששון: אתם חושבים שחסמתם?
מנחם בן-ששון: תמיד תימצאנה אלטרנטיבות.
מנחם בן-ששון: אני לא יודע אם כתבתם פה "כלי שיט" או "כלי טיס" או לא כתבתם, אבל אם לא כתבתם דעו לכם שאפשר באמצעות כלי טיס, ואת זה אפשר לעשות אפילו בגודל של 12 אינץ'.