GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ליאור אגאי: מכרז ענק בנושא שמירה, פנה ספק לעניין איזה שהיא פרשנות לחוזה חשב כללי על זכויות עובדים, שאם מישהו היו לו שלוש הרשעות בשנתיים האחרונות, אז מישהו שאל שאלה, אחרי שוועדת מכרזים פסלה אותו, היא פסלה אותו כי ההרשעה היא לא מהשלוש שנים, ההרשעה הוטלה בשלוש שנים האחרונות אבל אחת מהן בגין מקרה שקרה ב-2002, ואז שאלו האם נכון או לא נכון לפסול אותו וועדת המכרזים פסלה אותו, ובזה שהיא פסלה אותו איזה 200 עובדים עמדו ללכת הביתה והיא גם עמדה להפסיד את המכרז.
ליאור אגאי: כמובן שהוא פנה אלינו, כי הוא היה עם המחיר הכי טוב, ובמקרה הזה גם כן החשב הכללי לא הטיל וטו ולא שום דבר, הוא פשוט מצא טעם בטענות ובשביל הספק זאת הכתובת.
ליאור אגאי: הספק הרי מדבר עם ועדת המכרזים, ומה שהיא עונה לו זה שהיא לא תשנה את ההחלטה שלה לנוכח הפנייה שלו וגם יש גבול בהידברות ביניהם.
ליאור אגאי: אי אפשר, בזמן שוועדת מכרזים החליטה על איזה שהיא פסילה של תנאי סף כלשהו, אחר כך לבוא ולהגיד 'תשמע, אנחנו לא מסכימים איתך' והיא תתחיל לנהל איתו התדיינות.
ליאור אגאי: צריך עוד איזה שהוא גורם מלמעלה, וכשהוא יגיע לבית המשפט הדיון שלו יהיה שמונה חודשים אחרי שהראשון התחיל לעבוד.
מנחם בן-ששון: וזה היה במקרים שפתחו כבר את המכרז?
ליאור אגאי: אפשר גם לפנות לפני.
מנחם בן-ששון: משחק של הלא-תועלת.
מנחם בן-ששון: תראו, אם אתם מבקשים ליצור סיטואציה שבה כל מי שמפסיד מכרז, פונה לחשב הכללי, הרווחתם מזה.
מנחם בן-ששון: לכן אני מציע לכם, אולי אני טועה ואולי אני צודק, זאת אומרת אני אשמח לטעות, ואני אשמח שהידרנו שכל המקרים שיש להם ספק באות א' יהיו רשאים לפנות לחשב הכללי, בתור מקרה מבחן.
מנחם בן-ששון: זה שוויוני גם, זה מידתי, וזה יהיה מקרה המבחן ונראה שכל אלה שפנו---
יואל בריס: אני מציע שנסכים שאלה יהיו ספקים ששם המשפחה שלהם מתחיל באות ב', נוכל להסכים שנינו על כך.
מנחם בן-ששון: כן, זה גם יהיה חוק נכון.
מנחם בן-ששון: במקרה כזה, יש לך מקרה מבחן.
מנחם בן-ששון: הרי כל העסק עם הוראת השעה, אפשר להוסיף הוראת שעה, בעוד שנתיים תבדוק ותראה, האם במקרים הללו אחוז הפנייה לבית המשפט היה קטן בהרבה, זה צריך להיות משמעותי, קטן בצורה ניכרת לעומת האנשים באותיות האחרות.
מנחם בן-ששון: זה שווה.
מנחם בן-ששון: לכן אני מציע לא לפתוח את המערכת לגמרי, היא תיכנס לכאוס.
מנחם בן-ששון: אלא אם אתם רוצים כלי כזה, קחו אותו בצורה מוגבלת, לסוג מסוים של מקרים.
מנחם בן-ששון: אני רוצה להזהיר, מר אגאי, אם אתם התכוונתם, באמצעות סעיף תמים, לתת לחשב הכללי סמכויות שספק היו לו, ספק לא היו לו, להתערב, לעצור, להפסיק, כי מזה ייגזר גם אם הוא שולח אותם לבית ספר, יכול להיות שהוא גם אחרי זה יכול להשאיר אותם עד לשעות אחר הצהריים, כי המורה אוהב אותו, את כל הדברים הללו לא הייתי רוצה לתת לחשב הכללי באמצעות סעיף כזה.
מנחם בן-ששון: לכן אם הייתם רוצים להגדיר לי יעדים, בבקשה.
מנחם בן-ששון: אם לא, לא.
מנחם בן-ששון: והדבר השני הוא, אני עדיין לא רואה טעם בסעיף כזה, אם הוא לא מוחל על כל מערכת המכרזים.
מנחם בן-ששון: כן, אדוני, אתה רצית להעיר לי משהו?
דורון גבאי: אולי לאור דבריך, הדברים מיותרים, אבל אני אחזור בכל זאת בקצרה.
מנחם בן-ששון: לא, יש לי בעיה במהלך הזה.
מנחם בן-ששון: נח לי בלי הסעיף.
דורון גבאי: אני רוצה קודם כל לומר שלדעתי התקנה לא פרקטית, כי חזקה על ועדת המכרזים שקיבלה החלטה נכונה, אחרי ששקלה את הדברים.
דורון גבאי: מה שיוצא מהסעיף זה רק אמצעי לחץ על ועדת המכרזים בדיעבד לשקול שוב את החלטתה, לא מסיבות נכונות, אלא מסיבות של לחץ, כי אם היא תשקול שוב את החלטתה, היא היתה מקבלת החלטה זהה.
דורון גבאי: היא ישבה ודנה בעניין.
דורון גבאי: דבר נוסף, אני רוצה להתייחס לעיכובים ולבזבוז המשאבים.
דורון גבאי: מה שקורה כיום, מציע שיש לו טענות לגבי המכרז, במהלך המכרז, פונה לוועדת המכרזים והיא רשאית לעצור את המכרז או להחליט כל החלטה אחרת והיא עושה את זה, או לתקן אותו, ומה שיקרה פה זה שאנחנו נסיים את התהליך, נחזור שוב לוועדת מכרזים וכולי.
מנחם בן-ששון: אני אגיד לכם למה אני נוטה, אני מקווה שחבר הכנסת מיכאלי יסכים איתי, אם לא, אז אנחנו... מה שאני רוצה להציע הוא שאנחנו לא נאשר את התקנה הזו, ניתן לך אפשרות לעבד אותה לשני כיוונים.
מנחם בן-ששון: אל"ף, לכיוון מרחיב, קרי מה אתה עושה עם תאגידים וגופים שהם אינם הממשלה, כדי שיהיה ברור שאנחנו הולכים למערכת גדולה, וזה לכאורה הרחבה, ובי"ת, להגדיר לנו, כוועדה, באילו מקרים היית רוצה לתת, זאת אומרת להגדיר יעדים.
מנחם בן-ששון: שיהיה ברור שאתה לא מקבל את זה כאפשרות סוחפת, ואני אומר את זה כהוראת שעה, אנחנו נכנסים בהוראת שעה.
מנחם בן-ששון: אם הסתבר שהצלחת במהלך, תוכל להגדיר עוד יעדים.
יואל בריס: תרצה להעביר את זה להוראת השעה.
מנחם בן-ששון: אבל עכשיו אני לא רוצה לאשר לך.
אברהם מיכאלי: חבר הכנסת בן ששון, דווקא אני עכשיו מצטרף לדברים שלך; גימ"ל, אני גם רוצה שתראה לנו ותראו לנו מקור הסמכות דרך התקנות, גם לחשב וגם לאותו רגולטור שאנחנו מחפשים אותו בגופים המקבילים, כי אני לא רוצה שמצד אחד החשב הכללי---
מנחם בן-ששון: זה בא עם עילות קיום דיון.
אברהם מיכאלי: כל האימתנות שלו כבר היום על המערכת הכלכלית.
מנחם בן-ששון: זה מה שאנחנו רוצים.
מנחם בן-ששון: לפי דעתי אתה מאוד שמח בפתרון הזה, כי האלטרנטיבה היא לא לאשר את זה בכלל.
יואל בריס: אם האלטרנטיבה היא לא לאשר בכלל, אז יכול להיות שאני שמח.
יואל בריס: אבל אני בכל זאת רוצה להגיד שנעשה פה הרבה מאוד מחשבת איזון ואני רוצה לחזור בכל זאת לדבר הזה.
יואל בריס: החשב הכללי, זה לא מחייב את החשב הכללי, הייתי אומר שזה בקשת רשות ערעור.
יואל בריס: זה לא שהחשב הכללי בכל מקרה שכל מי שפנה אליו יהיה חייב לבחון ולהחליט האם להורות לוועדה לקיים דיון חוזר.
יואל בריס: הוא יוכל לעשות איזה שהם סינונים, איזה שהם פרמטרים, הוא יוכל לתעדף, הוא יוכל להגיד... במקרים אלה ואחרים, אני מציע בכל זאת להשאיר לו את שיקול הדעת.
יואל בריס: נכון שהיתה חשיבה, יחד עם דר' דקל, לעניין האפשרות של ערכאה מנהלית, בסופו של דבר הגענו למסקנה שאנחנו לא בשלים לזה.
יואל בריס: הסמכות של החשב הכללי דווקא בדוח היתה הצעה לשים אותה בצורה הרבה יותר חריפה והרבה יותר מתערבת.
יואל בריס: בסופו של דבר, לאור ההמלצה הכללית שהתגבשה, הגענו למשהו שהוא יותר מתון והוא בסך הכל אומר שבמקרים שבהם החשב הכללי יקבל תלונה, או אפילו לא יקבל תלונה, אלא מיוזמתו, יש לו חלונות זמן מוגדרים להעיר לעניינים מסוימים, לא בעילות מסוימות אבל בעניינים מסוימים, לעניין תנאי מכרז ולעניין פסילה או דחייה ובחירה של זוכה בקשר עם הזוכה במכרז.
יואל בריס: בשני העניינים האלה, האפשרות היא בסך הכל להחזיר את זה לוועדה לדיון נוסף.
יואל בריס: בשים לב להערות מקצועיות מסוימות שהוא יוכל לתת, אני חושב שזו הצעה מאוד מאוזנת ומאוד יהיה חבל לוותר עליה.
יואל בריס: לעניין הגופים הנוספים, יכול להיות שאפשר לחשוב, אני לא הייתי מציע לפגוע באוטונומיה של הגופים האלה, לא אם מדובר בקופות חולים, ולא אם מדובר בחברות ממשלתיות, בוודאי לא כשמדובר בתאגידים סטטוטוריים שזה כבר ממש דברי---
מנחם בן-ששון: מי מבקש לפגוע---
יואל בריס: אם מנהל כללי של משרד ממשלתי יוכל לשבת ולתת הנחיה לוועדת מכרזים של תאגיד סטטוטורי שכפוף לשר שלי, היום התאגיד הסטטוטורי לא כפוף למנהל הכללי.
יואל בריס: המוסד לביטוח לאומי לא כפוף בשום דרך שהיא למנהל הכללי של משרד הרווחה, הוא כן מדווח לשר הרווחה.
יואל בריס: אז אין לי שם מישהו.
יואל בריס: .. יכול להיות שהדרך הנכונה היא לדבר על מבקר הפנים של אותו גוף, או על יושב ראש הדירקטוריון בגוף.
מנחם בן-ששון: בסדר, זו מחשבה יצירתית יפה מאוד.
יואל בריס: אבל בשום אופן לא הייתי פוגע באוטונומיה של הגופים האלה ואני חושב שכיוון שבכל זאת הממשלה היא הגוף הגדול והיא המתקשר הגדול, ולה יש חשב כללי, ברוך ה', ויש מנגנון והמנגנון שהוצע הוא מאוד מתון, אני מאוד הייתי מבקש ל---
מנחם בן-ששון: אתה לא יכול לקבל את זה ואני אגיד לך גם למה.
מנחם בן-ששון: ממה נובעת האזהרה שלי?
מנחם בן-ששון: אומרים המנהלים הכלליים שעסקו בייעול המנגנון הממשלתי, בסעיף 31, את הדברים הבאים, תקשיב טוב לשלוש הפסקאות שאני מקריא לך, אתה היית שם.
מנחם בן-ששון: אלה הצעות לשינויים, הערות המנהלים הכלליים, דברים שאתה ודאי מכיר אותם בעל פה: 'ניתן לשקול הקמת מנגנון של הליך ביקורת מעין שיפוטי במסגרת מינהל הרכש שידון בתלונות משתתפים בהליך.
מנחם בן-ששון: מנגנונים אלה קיימים בארצות הברית, במדינות האיחוד האירופי ובמדינות מערביות נוספות שנבחנו, אשר רואות במנגנון כלי חשוב, הן בהיבט של ייעול מערכת הרכש והן בהיבט של צמצום השחיתות והגברת האקאונטביליטי.
מנחם בן-ששון: כאמור, היתרון המשמעותי של ערכאת ביקורת פנימית הוא אפשרות קיצור ההליכים משפטיים שלאחר המכרז ומניעת ניצול לרעה של האפשרות ל...' עכשיו אני מקריא בדגש, וזה הדבר שמוביל את הדיון בעשרים הדקות האחרונות, האינטואיציה של חבר הכנסת מיכאלי ושלי, שבאנו מן הזווית של אנשי ציבור: 'בהקשר זה ראוי לציין את החששות שהובעו, כי הנהגת ערכאה כזו במדינת ישראל תוביל לליטיגציה נוספת וכי במקום להביא לקיצור זמנים, התהליך יהפוך לארוך ומסורבל.
מנחם בן-ששון: אכן יש לנקוט, -אומרים המנהליים הכלליים- משנה זהירות ומוצע לשקול אפשרות לקיים החלה הדרגתית של המנגנון באמצעות ביצוע פיילוט ראשוני של מנגנון אישור וולונטרי'.
מנחם בן-ששון: זה מה שהם מציעים, מה שאתה מציע זה האנטי-וולונטרי, זה אחד הדברים האימתניים ביותר.
מנחם בן-ששון: 'בשלב שני ניתן יהיה לדון כיצד והאם להחיל את המנגנון לגבי כלל הרכש'.
מנחם בן-ששון: אני לא חייב לקבל.
מנחם בן-ששון: תראה, יש לי המון מסמכים, יש אלף עמודים שקראנו אותם בביבליוגרפיה כדי לדעת במה עוסקים.
מנחם בן-ששון: מה שאני אומר לך הוא, בסיומו של הדיון, לא אמרתי 'לא' ולא אמרתי 'כן', אמרתי שתנסה להוביל מהלך שלא יפיל את המערכת, שהוא יהיה מאוזן ומצד שני, שהוא ייצור אחידות.
מנחם בן-ששון: מאוזן מבחינה זו שתהיינה עילות לקיום דיון, תגדיר מה הן העילות, ואחרי זה אני אוכל לראות אותן.
מנחם בן-ששון: הם אמרו לך 'תעשה אותו וולונטרי', אני אומר אחרת.
מנחם בן-ששון: עכשיו למה אני אומר אחרת?
מנחם בן-ששון: מה שאתה מציע הוא חיזוק מעמדו של החשב הכללי, שהוא ממילא חזק, וזה בסדר, תפיסת העולם הממסדית, אני ראיתי לכל אורך הדרך איך האוצר מוביל את התקנות הללו ואני חושד בכם בצדק, שאתם רואים גישה מאוד מאוד ברורה לנגד עיניכם, היא אוטוריטטיבית, היא מוסרית, נדמה לכם שיש לכם פתרון בית ספר.
מנחם בן-ששון: ואני אומר, אם פתרון בית ספר נכון, בבקשה תחזור אליי, אני עכשיו לא אחזור פעמיים על הבקשה.
מנחם בן-ששון: אם הצלחתי לשכנע את חברי הכנסת, זה מספיק לי, אני לא צריך לשכנע אותך, אבל תנסה---
יואל בריס: אני מבין שכלה ונחרצה, אז אין לי כל כך מה לשכנע אותך.
מנחם בן-ששון: לא כלה ונחרצה, הרי אם הייתי רוצה לפסול, הייתי אומר לך שזה לא יעבור.
יואל בריס: עשינו את האיזון.
יואל בריס: את דוח ליפשיץ וינשל קראתי ואפילו חתמתי עליו, כי עורכת דין ליפשיץ עזבה את המשרד לפני שהספיקה לחתום ולכן כך יצא.
יואל בריס: האיזון שאנחנו עשינו הוא אחר.
יואל בריס: ז את אומרת, הוועדה הציעה ערכאה מנהלית שהיא ממש ערכאת ערעור, ואז יושבת ערכאת ערעור ומחליטה האם למטה צדקו או לא צדקו ואז אמרו 'את זה בוא נעשה כפיילוט', בסופו של דבר החלטנו לא ללכת למסלול הזה, ואני גם חושב שבסופו של דבר זה מועיל רק אם אחרי מי שמערער על ערכאת הערעור ועל ערכאת ערעור מנהלית כמובן תמיד חייב להיות גם ערעור לבית משפט, השאלה היא כמה בית המשפט היה מכבד את זה ואומר בוא נקיים דיון של שעתיים, כי הרי דנו בזה לפניי, או שבית המשפט היה אומר 'בוא נפתח את כל התיקים ואת כל המסמכים ונעיין בכל מחדש'.
יואל בריס: כשהשת
יואל בריס: כנעתי שהאפשרות השנייה היא היותר מסתברת, הרי כל נושא ערכאת הערעור הוא פחות רלוונטי ולכן ניסיתי למצוא משהו גמיש יותר, וכמו שאמרתי, לקחתי את הניסיון מאותן שנים שבהן עסקתי דווקא בנושאים של פיקוח על גופים פיננסיים ואמרתי 'הנה, שם היה כלי יעיל ואפקטיבי שסך הכל אמרנו דיון נוסף' וגם את זה לא עשינו בכל תלונה שהגיעה מכל מבוטח ממורמר, אבל אם מצאנו איזה שהוא משהו שנראה יותר מהותי, אז אתה אומר 'כן, תקיימו דיון מחודש' והצורך לקיים דיון מחודש ולדווח עליו לגורם מוסמך הוא מרתיע והוא מחייב את האנשים לחשיבה יותר מסודרת ולפעמים הם גם הפכו החלטות שלהם.
מנחם בן-ששון: מר בריס, אנחנו יצאנו לדרך כדי להוריד עומס מהחשב הכללי והוספנו לו, משום שהוא יהיה חייב בדיווח שקוף למישהו על אלה שהוא לא ביקש חובת דיון נוסף.
מנחם בן-ששון: למה להם לא?
מנחם בן-ששון: המקרה שלי הוא חמור יותר.
מנחם בן-ששון: אתה זוכר את הדיון שלפני שבוע על הייחודיים?
מנחם בן-ששון: אין לנו גוף שהוא לא ייחודי, אין אדם שלא מגיע לו כמו לחברו.
מנחם בן-ששון: לכן אני רוצה את הדיון הנוסף.
מנחם בן-ששון: מה פירוש?
מנחם בן-ששון: זה נכון שהמכרז שלי הוא רק על שני מיליארד ולא על 20 מיליון, אבל אצלי זה על אספקת מים ואצלו זה אספקת חשמל, אבל מים זה דבר חיוני יותר.
מנחם בן-ששון: איך אתה יכול להשאיר את זה כך תלוי באוויר?
מנחם בן-ששון: סליחה, מר בריס, אני לא מבין למה אתה מתנגד, אני לא אומר, יכול להיות שאתה תצליח בסוף להעביר את זה כמו שאתה מתעקש, אתה רוב, אתה קואליציה בוועדה הזו.
יואל בריס: אין לי אפילו זכות הצבעה.
מנחם בן-ששון: אבל יש לך יכולת השפעה, הקואליציה ודאי תשכיל להביא אנשים ולהביס אותי בהצבעה, אבל אני בכל זאת אומר לך שתנסה להוליך את זה למנגנון יותר מדוד ותרחיבו את כל המערכות.
מנחם בן-ששון: מבחינתי זה חיוני.
דורון גבאי: הערה נוספת.
דורון גבאי: אם זה נשאר, צריך לחשוב על ההשלכות לגבי ההתקשרות, כי בתקופה הזו יכול להיות שהחברה כבר התקשרה או אותו גוף התקשר עם המציע שהיה ראשון וצריך לחשוב מה היה עם זה.
מנחם בן-ששון: כן, אבל אנחנו עוד לא שם.
מנחם בן-ששון: אתה תקרא ותראה שיש כאן הגדרה מתי זה מותר.
מנחם בן-ששון: איך הוא אמר?
מנחם בן-ששון: חלון הזדמנות.
מנחם בן-ששון: נתן לך חודש ושבועיים, יש לך שני תאריכים.
מנחם בן-ששון: מבחינה זאת מר בריס חשב על ההערה.
יואל בריס: אני בפרק ב'1, נקרא אתר אינטרנט ועוד מעט נראה, לפי ההערה של אדוני, דווקא בסעיף אחר, אנחנו נקרא לו 'אתר האינטרנט ומערכת לעריכת מכרזים ממוכנים'.
יואל בריס: ועוד מעט אני אראה איפה נפצל את הסעיף, זה פשוט עניין של סדר וניקיון.
יואל בריס: 24ב'(רבא) – אתר האינטרנט.
יואל בריס: 'א' – גוף ציבורי יפרסם הודעות לפי תקנות אלה באתר האינטרנט', כאשר אם אני חוזר להגדרה של אתר האינטרנט---
מנחם בן-ששון: אני רוצה לשאול אותך משהו לסדר.
מנחם בן-ששון: יש סיבה שאני אלחץ שתקרא מהר יותר ואז נגיע להוראת השעה?
יואל בריס: בין איפה שאנחנו היום לבין הוראת השעה יש עוד כמה סעיפים קטנים של התאמות.
מנחם בן-ששון: אני מבין, אבל אני שואל בכל זאת, אתה בשל לעסוק בהוראת השעה היום?
יואל בריס: אנחנו נוכל, אני אלחץ קדימה ונגיע.
יואל בריס: 'גוף ציבורי יפרסם הודעות לפי תקנות אלה באתר האינטרנט', כאשר ההגדרה של אתר האינטרנט זה 'לעניין משרד ממשלתי אתר האינטרנט של מינהל הרכש הממשלתי ואגף החשב הכללי במשרד האוצר'.
יואל בריס: כלומר יהיה אתר אינטרנט אחד לכל משרדי הממשלה.
יואל בריס: 'לעניין גוף ציבורי שאינו משרד ממשלתי, אתר האינטרנט של הגוף הציבורי או של מספר גופים ציבוריים כאמור'.
יואל בריס: זה פשוט לאפשר לכמה גופים שרוצים, אם חברת החשמל וחברת הרכבת רוצים לעשות אתר אחד לשם ייעול, אז הם יוכלו לעשות את זה.
דורון גבאי: מה לגבי האתר של הפאם?
יואל בריס: זה לא אתר של הפאם, זה יהיה אתר של הרכש ומשרד האוצר.
דורון גבאי: היום אנחנו מפרסמים מודעות באתר של הפאם.
דורון גבאי: את האתר שלנו, אנחנו צריכים להתאים, בעוד שלהם יש אתר שהוא כבר---
יואל בריס: חברות ממשלתיות יפרסמו באתר של החברה הממשלתית, או של מספר חברות ממשלתיות ועוד מעט נראה שיהיה לינק באתר האינטרנט המרכזי לאתרי האינטרנט הנפרדים.
דדו רותם: אני רק מציע להוסיף - גם באתר האינטרנט.
אברהם מיכאלי: דיברנו על זה בדיון אחר פה.
יואל בריס: אחרי שאני כבר בתוך תהליך המכרז, אז הודעות עדכון או כל דבר כזה---
דדו רותם: כתוב 'הודעות לפי תקנות אלה', זה הכל.
אברהם מיכאלי: גם באתר האינטרנט ולא רק.
אברהם מיכאלי: דשנו בזה כבר יותר מדי.
יואל בריס: כל גוף ציבורי יפרסם את כתובת אתר האינטרנט שלו בהודעה ברשומות ובתדירות סבירה, גם בשניים מבין שלושת העיתונים הנפוצים בישראל ובעיתון בשפה הערבית.
דדו רותם: למה יש פה שוני מתקנה 15ז'?
יואל בריס: לא, זו השלמה.
דדו רותם: לא, שם כתוב 'בשני עיתונים נפוצים בישראל', אתה עושה את זה שניים מבין שלושת העיתונים הנפוצים בישראל, זאת אומרת עכשיו אנחנו כל פעם נתחיל מלחמת הרייטינג מי הוא העיתון היותר נפוץ, כי אתה אומר לי שניים מבין השלושה הנפוצים.
יואל בריס: נכון, זה צריך להיות גם פה, בשני עיתונים נפוצים.
דדו רותם: דבר נוסף זה לגבי השפה.
דדו רותם: אם אנחנו באמת רוצים לפתוח את עולם המכרזים, אז יש לנו היום מיליון קוראי רוסית ועוד 300,000 קוראי אמהרית.
אברהם מיכאלי: תשנה חקיקה, מה אתה רוצה עכשיו בתקנות?
יואל בריס: גם בשעתו היושב ראש שאל אותי על האנגלית, רוסית.
יואל בריס: אבל זה השפות הרשמיות של מדינת ישראל.
דדו רותם: אם אתה אומר לי 'אדוני, אני הולך לשפות רשמיות', אבל אתה הרי רוצה לפתוח.
מנחם בן-ששון: לא, הוא רוצה לעשות מה שהוא חייב.
יואל בריס: אפשר לפרסם בשפות נוספות, חייבים לפרסם בעברית ובערבית.
דדו רותם: לפחות תכתוב, שיפרסם גם---
אברהם מיכאלי: אין לו סמכות לזה.
דדו רותם: כי כל גוף ציבורי יפרסם בעברית ובערבית.
דדו רותם: אני קורא רק רוסית, כדי להגיע למכרז שלך אני לא אדע איך להגיע.
יואל בריס: ג' – 'כל גוף ציבורי שאינו משרד ממשלתי, ימסור לחשב הכללי הודעה על כתובת אתר האינטרנט שלו.
יואל בריס: החשב הכללי יפרסם באתר האינטרנט של הממשלה את רשימת אתרי האינטרנט של כל הגופים הציבוריים שאינם משרדי ממשלה, כפי שנמסרו לו על ידם'.
יואל בריס: הכוונה היא לא רק שהוא ירשום שם את ה-http שלהם, אלא גם ייתן לינק שאפשר יהיה, וכך יוכל אדם לפתוח אתר אחד ולראות בקישורים את כל המכרזים של הגופים הציבוריים כולם.
אברהם מיכאלי: סיכמנו את הקטע של 'גם'?
מנחם בן-ששון: כן, גם באתר אינטרנט.
דדו רותם: ותתקן את זה לפי 15ז'.
עידו עשת: זאת אומרת שני עיתונים נפוצים.
יואל בריס: 24ג'(רבא), ניהול אתר האינטרנט – 'א' - כל גוף ציבורי ימנה מורשים לניהול אתר האינטרנט, בתקנה זו מורשים לניהול האתר'.
יואל בריס: 'ב' – המורשים לניהול האתר, והם בלבד, יפרסמו הודעות באתר האינטרנט לפי תקנות אלה, וכל שינוי בהודעה כאמור, לאחר שהזדהו לשם כך'.
יואל בריס: מזכיר שיש הגדרה של הזדהות שזה מבטיח שאפשר לראות מי הוא שפרסם את ההודעה.
יואל בריס: 'הודעה כאמור, בצירוף מועד הפרסום, תיחתם בידי המורשים לניהול האתר באמצעות חתימה אלקטרונית מאובטחת או מאושרת'.
דדו רותם: אנחנו בתקנות המכרזים ולא בתקנות האינטרנט של רשויות ואנחנו דנים איך הם ינהלו את האינטרנט שלהם.
יואל בריס: את האינטרנט ככל הנוגע לפרסום מכרזים.
מנחם בן-ששון: אני רק רוצה משהו שביקשו חברי הכנסת בפעם הקודמת, או שאתה, דר' דקל, ביקשת, ה-help desk.
מנחם בן-ששון: אם אתה מגיע לרמת גוף ציבורי שמנהל מורשה לניהול אתר אינטרנט, אני גם מעוניין שיהיה מישהו שיעמוד לסיוע.
מנחם בן-ששון: אתם זוכרים את זה, נכון?
יואל בריס: כן, ויכול להיות שפה המקום לשים את ה-help desk באמת, הוראה כללית, או כהוראת שעה.
יואל בריס: ג' – 'כל הודעה שפורסמה באתר האינטרנט תהיה זמינה לציבור באתר האינטרנט לתקופה של שנה לפחות ממועד פרסומה', כלומר שתהיה אפשרות לעשות חפירה היסטורית לראות מה שקורה.
מיכל הורביץ: אני רוצה רק להסב את תשומת לבכם שכל הקמת מערכת להכנת מכרזים מקוונת וכל הנושא הזה כרוך בעלויות מאוד נכבדות, אצלנו לפחות, מה שאנחנו ביררנו, אין לנו היום חתימות אלקטרוניות, מאובטחת או מאושרת, יש ספק יחיד שעושה את זה בישראל, עד כמה שאני הבנתי---
מנחם בן-ששון: הבנת נכון.
מיכל הורביץ: והמחירים בהתאם וזה כרוך בעלויות בסדרי גודל של מעל מיליון שקלים להפעיל את זה.
מיכל הורביץ: האם נתתם על כך את דעתכם?
מיכל הורביץ: כי אנחנו בכל זאת גוף ציבורי, גוף נתמך---
מנחם בן-ששון: את שואלת אותי?
מנחם בן-ששון: אני לא המחוקק, זה ממשלת ישראל, תשאלי אותם.
מנחם בן-ששון: גם הם מחוקקים.
מיכל הורביץ: אני שואלת את ממשלת ישראל.
מנחם בן-ששון: אותה שאלה, מר כהן?
דורון גבאי: דבר נוסף, אני יכול לומר שאנחנו לפחות היינו במגעים עם החשב הכללי לגבי שימוש באתר שלהם, השאלה אם חברות ממשלתיות באמת תהיינה רשאיות להשתמש באתר של החשב הכללי.
יואל בריס: צריך להבחין פה בין שני דברים.
יואל בריס: השאלה האם לנהל מכרז בצורה ממוכנת או בתוך התיבה היא שאלה שתישאל בכל גוף.
יואל בריס: אני מקווה מאוד שהמגמה הכללית תהיה לעבור למרכזים ממוכנים.
יואל בריס: בסופו של דבר העלויות תהיינה נמוכות יותר גם לגוף, בוודאי למשק, אם אנחנו רואים את השליחים מתרוצצים בכבישים למסור מכרזים, זה בוודאי הרבה יותר יעיל.
יואל בריס: הדבר היחיד שהגופים יהיו חייבים בו זה פרסום של המכרזים שלהם באמצעות אתר האינטרנט.
יואל בריס: רוב הגופים כבר יש להם אתר אינטרנט כזה או אחר, לארבע קופות החולים יש אתר אינטרנט.
יואל בריס: לא רק זה, יש להם גם מקטעים מאובטחים ועוד איך באתר האינטרנט, כך לפחות אני מקווה.
יואל בריס: אני, כשאני צריך להוציא בדיקת דם, אני מקליד שם כל כך הרבה סיסמאות, שאני כבר שוכח את שמי, ואז בעניין הזה להוסיף מודול של פרסום מכרזים, אני לא רואה שזה נושא כבד או בעייתי.
יואל בריס: אפשרנו לגופים ציבוריים לאגום משאבים ולעשות אתר אינטרנט אחד עם עלויות גדולות, בעיקר לגופים קטנים.
מנחם בן-ששון: מר בריס, הבעיה היא חתימה אלקטרונית מאובטחת או מאושרת.
יואל בריס: החתימה האלקטרונית המאובטחת בשביל לפרסם הודעות, אין דרך אחרת.
יואל בריס: אם המורשים, אותם לשני מורשים שיוכלו לפרסם את ההודעה באתר האינטרנט לא תהיה חתימה אלקטרונית מאובטחת או מאושרת, אז איך נדע אחר כך, כשאני ארצה להגיש לבית המשפט את ההודעה שפורסמה---
אברהם מיכאלי: הוא אומר, אין בעיה, תביא לי כסף.
אברהם מיכאלי: קופת חולים אומרת 'תביא לי תקציב'.
דדו רותם: החתימה עולה כסף ותקציב המדינה מעלים אותו---
יואל בריס: זה עניין קטן.
מיכל הורביץ: לא, להקים את כל המערכת, שנדע לזהות מי הגיע אלינו, איזה ספקים הגיעו אלינו---
יואל בריס: לא, אז אל תעשי, תעשי את כל המכרזים בתוך קופסה.
מוטי כהן: אני חוזר על אותו עניין.
מוטי כהן: יש לנו אתר אינטרנט ואנחנו מפרסמים מכרזים באתר האינטרנט כבר מספר שנים, מאז התקנה האחרונה.
מוטי כהן: יש לנו בעיה עם הסיפא של הסעיף, 'באמצעות חתימה אלקטרונית מאובטחת או מאושרת'.
מוטי כהן: לא שמעתי אי פעם שמישהו אמר שמודעה שפורסמה באתר שלנו היא לא שלנו.
מוטי כהן: אני לא מבין.
מנחם בן-ששון: לא, זו בעיה.
מנחם בן-ששון: עורכי דין רבים רכשו את זה.
מנחם בן-ששון: אני לא יודע אם זה 150 שקלים, אני לא יודע את המחירים, אבל חיוני שאתה שולח את החומר בצורה מסודרת והאלטרנטיבה היא שאתה תשלח מישהו לשם בפועל, זה יעלה לך חצי משרה, זה יותר.
יואל בריס: אני רוצה רק להבהיר שאין חובה לעשות את זה---
מנחם בן-ששון: מר בריס, אמרת פעם אחת.
מנחם בן-ששון: 24ד'(רבא) – אתר האינטרנט הממשלתי – 'בכל משרד ממשלתי ימונו מורשים לניהול הודעות---
מנחם בן-ששון: רגע, ב-24ג'(רבא), אתם הוספתם או לא, באיזה שהוא מקום כאן יש הלפ דסק.
מנחם בן-ששון: אנחנו דיברנו על זה גם כשדיברנו על העיתונים, שלאנשים שהם נכי מחשב, אפשר יהיה לעזור להם להתרומם אחרי שהם נכשלו.
עידו עשת: שם דיברנו, אבל הוועדה החליטה לגבי הוראת שעה.
עידו עשת: השאלה אם אתה רוצה שזה יהיה רק הוראות שעה, או שזה יהיה הוראה קבועה.
מנחם בן-ששון: אם זה מורשים לניהול אתר, הרי כל הזמן יש help desk.
מנחם בן-ששון: ברגע שיש אתר, אתה רוצה---
ליאור אגאי: רק הערה טכנית, זה קיים כבר היום, רק אנחנו מסדירים את זה.
מנחם בן-ששון: מר אגאי, אז תרשום את זה, זה הכל.
מנחם בן-ששון: זה בטח על ידי חברת כח אדם.
יואל בריס: אנחנו קבענו את זה עכשיו כהוראת שעה לתקופה שיהיה help desk, כי אולי בעוד ארבע שנים כל עם ישראל יהיה כל כך ממוכן שלא יהיה צורך בכלל בדבר הזה.
דורון גבאי: אני רציתי לציין שאנחנו כרגע מנהלים מכרז, אנחנו מנהלים כרגע מגעים עם החשב הכללי לגבי ניהול מכרז תיחור דינמי באתר האינטרנט שלו.
דורון גבאי: החיוב לפי הגדרות, אני לא אוכל לעשות את זה בעתיד וזה נראה לי לא ראוי.
יואל בריס: כי אנחנו כתבנו שזה גוף ציבורי.
יואל בריס: יש אתר ממשלתי, יש אתרים של גופים ציבוריים וגופים ציבוריים יכולים לאגום משאבים ולעשות אחד עם השני.
יואל בריס: לא כתוב פה שהוא יכול לפרסם באתר ממשלתי.
דורון גבאי: אבל יש אינטרס ציבורי כללי שאנחנו צריכים לקדם אותו ומה שאנחנו עשינו, אנחנו פשוט מטרפדים אותו.
יואל בריס: אני רק לא רוצה להיות בסופו של דבר המפרסם של כל---
מנחם בן-ששון: אבל הלינק שהוא יעשה---
דורון גבאי: אבל אם החשב הכללי בכבודו ובעצמו פנה אלינו בבקשה שנערוך את התיחור באתר שלו, אז לא לתת לו את ההזדמנות כן לעשות את זה?
מנחם בן-ששון: יכול להיות שלא.
מנחם בן-ששון: היום כשאתם לבד, זה דבר אחד.
מנחם בן-ששון: מחר, כשיהיו 600 גופים שיהיו בתוך המערכת הזאת, זה לא יהיה.
דורון גבאי: אדוני, אפשר אולי לאפשר את זה, רק להגיד שלהם יש את הסמכות להחליט אם---
מנחם בן-ששון: השאלה היא במקום, אין לי תשובה.
יואל בריס: אבל אז אני לא אוכל להחליט זה כן וזה לא.
מנחם בן-ששון: לא, זה צריך להיות מוגדר.
מנחם בן-ששון: אני רואה לנגד עיניי שני אתרים שיש קשר מסוים ביניהם, האחד הוא של הממשלה והשני של הגופים הציבוריים, הגופים הציבוריים מחזיקים לעצמם את מה שהם צריכים להחזיק, אם הם רוצים, ברמת האחזקה שהם רוצים, הממשלה מחזיקה את שלה ברמת האחזקה שלה, יש לינקים הדדיים, לפחות הממשלה יוצרת לינק לתחומים המקצועיים, זאת אומרת אם אתה נכנס לאתר משרד התקשורת, אתה רואה חברות ממשלתיות וציבוריות שקשורות לתחום ואתה יכול להגיע אליהן.
מנחם בן-ששון: זאת אומרת, אתה רוצה חברות, אתה מקבל אפשרות להגיע.
דורון גבאי: אדוני, השאלה אם זה לא בזבוז משאבים שכל חברה ממשלתית תקים אתר בנפרד, בעוד שיש כבר אתר אחד טוב, ואני יכול לציין גם שהם מומחים לעניין הזה.
מנחם בן-ששון: התשובה היא שלחברה הממשלתית אולי כן, וצריך לשאול, יכול להיות שרשות החברות הממשלתיות תגיד בצורה כוללת 'את כל החברות הממשלתיות, אני מוצאת להן פתרון בצורה מסוימת', אבל יש חברות שאינן ממשלתיות, יש תאגידים ציבוריים, יש תאגידים שאינם ציבוריים, איך הם מפרסמים את הדברים שלהם?
מנחם בן-ששון: אני לא רוצה להעמיס את זה על הממשלה.
מנחם בן-ששון: את מה שהיא לא צריכה לעשות.
מנחם בן-ששון: לגבי החברות הממשלתיות, יכול להיות שרשם החברות הממשלתיות יחשוב שהוא יכול לעשות הכל תחת קורת גג אחת, מה טוב ומה נעים.
עידו עשת: לסכם את סעיף 24ב' - סעיף א', להוסיף 'גם' לא רק 'ב'.
עידו עשת: סעיף 24ב' ב' - מדובר על שני עיתונים הנפוצים בישראל ובעיתון בשפה הערבית.
עידו עשת: סעיף 24ג' - הוספה של help desk, כרגע זה כהוראת שעה?
מנחם בן-ששון: לא, אם הם כותבים כל גוף ימנה מורשים, אז כל גוף, זה ב-ג' יכול להיות.
עידו עשת: אז תוספת של help desk של אותו גוף, כהוראה כללית.
יואל בריס: ב-24ג'(רבא)ד'.
מנחם בן-ששון: מה שאני רוצה לשאול אתכם לגבי...
מנחם בן-ששון: ב-ב' עניתי לחבר הכנסת רותם, והוא יפיל את החוק בגלל זה, אני מניח, את התקנות, זה שיש שתי שפות וכך זה יהיה, אבל ג' זה ניהול אתר.
מנחם בן-ששון: אתם יכולים לנהל אתר בשפות רבות, גם היום אתם כבר מנהלים אתרים בשפות שונות, נכון?
יואל בריס: יש ויש.
מנחם בן-ששון: אז אולי ניתן אינדיקציה בסעיף, זה חובה או שזה רשות?
יואל בריס: רשות.
מנחם בן-ששון: אבל אולי כדאי בכל זאת להתוות איזה שהוא כיוון, להמריץ אתכם לכיוון הזה שאת ניהול האתר לפחות תוכלו לעשות גם בשפות אחרות?
מנחם בן-ששון: אני מכיר את זה באמת מאתרים של חברות ציבוריות שרוצות שיגיעו אליהן, אז הן מנהלות ברוסית או באמהרית.
דדו רותם: יש לזה גם תיקוני חקיקה שנמצאים כבר בשלבים מתקדמים, וזה ייכנס.
יואל בריס: צריך להפוך אותם לשפה רשמית.
מנחם בן-ששון: ברמה אחת התווכחתי ואני עדיין אמשיך להתווכח איתו, אבל יש רמה שנייה, הרמה הפרקטית.
מנחם בן-ששון: ברמה הפרקטית, האם אני יכול לעשות פה איזה שהוא תיקון שאולי הוא ממילא נעשה?
מנחם בן-ששון: מר אגאי, באיזה שפות אתה מנהל את המכרזים?
מנחם בן-ששון: את האתר שלך?
ליאור אגאי: בעברית.
מנחם בן-ששון: זהו?
מנחם בן-ששון: הא, ותו לא?
מנחם בן-ששון: אפילו לא ערבית?
ליאור אגאי: אפילו לא.
ליאור אגאי: תלוי.
ליאור אגאי: בעברית וזה יעבור לאנגלית עוד מעט, אבל לא המכרזים.