GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עמי צדיק: אנחנו מדברים על ענף מאד ריכוזי – גם מבחינת הקונים וגם מבחינת המוכרים.
עמי צדיק: יש פה מעט קונים ומעט מאד מוכרים.
עמי צדיק: אני מדבר ברמה הכללית.
עמי צדיק: השוק לא מספיק שקוף.
עמי צדיק: מתח הרווחים של הספקים הוא מאד גבוה.
עמי צדיק: התרופות שבסל זוכות לפטור גורף בפרק אחר – 40ב', והתרופות שלא בסל – סעיף 3 נושא א'.
עמי צדיק: לדעתנו פטור מלא הוא לא במקום, ולמרות הטענות של הקופות אנחנו חושבים שצריך פטור חלקי על ידי מכרז של משא ומתן, כמו שמוצע בתקנות.
עמי צדיק: אחת הסיבות לכך היא שלמרות שלעתים קיים באמת רק ספק בודד, או מעט מאד ספקים, מצד שני - עצם העובדה שקיים פטור בצורה גורפת ימנע דינמיות בשוק ויהווה חסם גבוה מדי לכניסה של תרופות חדשות, של יבוא של תרופות חדשות, של רישום שותפות חדשות.
עמי צדיק: אם יודעים שיש פטור - מבחינה פוטנציאלית זה מקטין את התחרות בתחום הזה, תחרות שהיא מאד חשובה.
עמי צדיק: הסעיף הבא- ציוד רפואי.
עמי צדיק: כאן מדובר גם בשוק ריכוזי אבל פחות משוק התרופות.
עמי צדיק: הפטור הוא עד 250 אלף שקלים.
עמי צדיק: הפטור החלקי שקיים מהווה לדעתנו פתח לחוסר שקיפות, למצב שהשוק יהיה עוד יותר ריכוזי.
עמי צדיק: מפרסמי המכרז יפנו לגופים שהם מכירים, כמו עם התרופות - זה ימנע מגופים אחרים להיכנס לתחום ולכן אנחנו רוצים לקדם את ההצעה שיהיה מכרז משא ומתן ולא פטור גורף.
מנחם בן-ששון: אני מציע שנתחיל לקרוא את התקנות.
מנחם בן-ששון: יש כמה דברים קטנים שיביאו אותנו לסעיף 3, ואז נגיע אליו.
יואל בריס: לפני כן, הבהרה: נשאלנו למה אחרי "עיתון נפוץ" הוספנו את המילים "בשפה העברית".
יואל בריס: הסיבה היא פשוטה: זה לצורך הבהרה, כדי שלא יהיה מצב שרחוק מלהתקיים – שיש עיתון נפוץ והוא בערבית, ואז נאמר שיש לפרסם בעיתון נפוץ ובעיתון נוסף בשפה הערבית וייצא ששני העיתונים הם בערבית, והמפרסם יצא ידי חובתו בפרסום בשניהם, ולכן – הבהרנו שיהיה עליו לפרסם בעיתון נפוץ בשפה העברית ובעיתון נוסף בשפה הערבית, ואז כיסינו את השפות הרשמיות של מדינת ישראל.
יואל בריס: לכן זו התשובה לשאלה שנשאלנו .
יואל בריס: פרק ב' – 1 ג'.
יואל בריס: זה משקף החלטה של הוועדה מהדיון הקודם שפרסום החלטות על פטור יהיה כללי לכל הגופים.
יואל בריס: אני אקרא את הנוסח.
יואל בריס: (קורא את הנוסח: "פרסום החלטות 1ג') כאן עשינו פרשנות להחלטת הוועדה, ואני חושב שהיא פרשנות נכונה: החלטות של פטור ממכרז בשל כך שמדובר בסכום נמוך, אם נתחיל לפרסם את כל אלה זה יהיה ספרים גדולים וזה יטביע את העיקר.
יואל בריס: העיקר הוא כמובן ההחלטות על פטור שלא בשל סכום ההתקשרות.
מנחם בן-ששון: אתה צריך להגיד לא רק "מכרז" אלא גם – התקשרות המשך.
יואל בריס: התקשרות המשך היא לדעתי סוג של פטור ממכרז.
יואל בריס: נציג מבקר המדינה העיר את זה.
מנחם בן-ששון: אם זה ברור לך ולכל אחד שיודע משפטים שמשמעות המילים היא כזו, אז אני לא אבקש להוסיף את זה, אבל אני מבקש שזה יהיה רשום בפרוטוקול, שאנחנו כאן דיברנו בצורה מפורשת גם על התקשרויות המשך.
מנחם בן-ששון: זה טריביאלי שאנחנו רוצים שהדברים הללו יהיו שקופים.
יואל בריס: מאוחר להגשת ההצעה היתה פניה – לגבי גופים ממשלתיים זה מופיע ב – 3(8)(א) – שזה גופים שמטעמים של ביטחון המדינה או יחסי חוץ הם פטורים ממכרז.
יואל בריס: אותו הדבר יש חברות ממשלתיות שפטורות מחוק חופש המידע מטעם דומה.
יואל בריס: צריך לתת את הדעת, לקבוע שגופים – כאמור ב- 3(8) וגופים שהוחרגו מתחולת חוק חופש המידע מטעמים של ביטחון המדינה יהיו פטורים גם מפרסום לפי 3ג'.
דוד רותם: הם הוחרגו לחלוטין בחוק חופש המידע, או שרק ההחלטה הספציפית הזו?
מנחם בן-ששון: אני רוצה לראות עוד פעם את שמות הגופים ולראות באיזה סוג החרגה מדובר.
אביגיל זרביב: אנלוגיה כזו עשויה להיות גורפת מדי.
מנחם בן-ששון: חבל לדבר על זה.
מנחם בן-ששון: אתם תנסחו.
מנחם בן-ששון: זו תורה שבעל פה.
מנחם בן-ששון: אנחנו לא עוסקים בתורה שבעל פה.
מנחם בן-ששון: נבוא לדון בזה.
מנחם בן-ששון: כשקיבלנו את השמות של הגופים הללו, נדמה לי שאישרנו אחד או שניים ולא יותר.
מנחם בן-ששון: היינו מאד קפדניים בסוגיה הזו.
יואל בריס: הרעיון הוא למקד את זה.
יואל בריס: עכשיו הגענו לתקנה 3.
עידו עשת: רק לגבי התקשרות לרכישת מוצרי מזון טריים.
מנחם בן-ששון: היתה החלטה, ואני לא מציע לשנות אותה.
עידו עשת: אולי נדון עכשיו בתיקונים שהתקבלו להוראת השעה לגבי התקשרויות המשך, התיקונים שהוכנסו להוראת השעה.
מנחם בן-ששון: לפני הדיון בפטורים אני רוצה להעיר שתי הערות כלליות, לחברים שיבקשו רשות דיבור.
מנחם בן-ששון: יש אנשים שלא דיברו כלל.
מנחם בן-ששון: התפיסה העקרונית היתה שאין פטורים בכלל.
מנחם בן-ששון: מה אומרת המערכת הזו?
מנחם בן-ששון: המכרזים החדשים באים בבשורה שיש מפרט כל כך גדול של אפשרויות התקשרות חלופיות שיוצרות גם משא ומתן וגם ברירה, שהם לא מכרז, שאפשר בהם למצוא סעד למה שהיה נהוג כפתרונות שעה או פתרונות לחלץ את הבעיה.
מנחם בן-ששון: לכן, התפיסה של הוועדה היתה, ובכך היא נתנה אפילו גיבוי למשרד האוצר יותר ממה שהוא הציע.
מנחם בן-ששון: אנחנו לא מעוניינים להרחיב בפטורים הללו משום שנתנו אפשרויות אחרות.
מנחם בן-ששון: זאת ועוד - ועדת הפטור היא ועדה כבדה מאד.
מנחם בן-ששון: אמנם הורדנו את הפטורים מהוועדה המרכזית שהיתה בזמנו מה שנקרא – ועדת החשכ"ל, אבל היא ועדה כבדה מאד בתוך המשרד.
מנחם בן-ששון: אם לתוך הוועדה הזו נזרים מאות מקרים, אנחנו נשתק את שלושה האנשים וגם בזה – אין לנו עניין.
מנחם בן-ששון: זו ועדה שנועדה לעסוק במקרים שלא נמצאו החלופות, אבל החלופות הן עשירות ומגוונות.
מנחם בן-ששון: אז זו הנחת יסוד מס' 2.
מנחם בן-ששון: הנחה שלישית שאני אומר אותה עכשיו, והיא אמורה גם לגבי מה ששמעתם ממר צדיק, כי בחלק מהמקרים לא אסכים עם עמדתו - ברגע שאנחנו יוצרים מנגנון של פטור, או שאפשרנו פטור, גם בו יש שקיפות.
מנחם בן-ששון: למה הכוונה?
מנחם בן-ששון: כשפטרת, היית צריך לפרסם, להסביר, וגם – שזה יהיה בפרק זמן סביר.
מנחם בן-ששון: במקרים שאין פטור בכלל – לציוד ביטחוני, לדוגמה.
מנחם בן-ששון: אפילו שזה סודי – אין פטורים.
מנחם בן-ששון: מה אתם חושבים שלא יקנו ציוד ביטחוני?
מנחם בן-ששון: יקנו, אבל ימצאו חלופות, והחלופה תהיה כזו שהיא תהיה עקרונית.
מנחם בן-ששון: ילכו לוועדת הפטור, יאפיינו את כל 30 הפטורים שהיו בשנה שעברה.
מנחם בן-ששון: ועדת הפטור תקבל עליהם איזושהי תפיסה עקרונית, תגדיר אותם בהגדרה, תכתוב אותם במשפט לאקוני באתר, ומאחורי המשפט הלאקוני אפשר להכניס 3 מיליארד או 4 מיליארד שקל של מכרזים.
מנחם בן-ששון: זאת אומרת, במקום שלא נתת חיים, במקום שלא נתת פתרון –אתה עלול לתקוע את הוועדות שתמצאנה פתרון שיהיה פתרון סוף, שאת המעט שנתנו, קרי, אפשרות להציץ אל המקרה הפרטי, אל האבחנה והנסיבות שלו - לא נקבל כי הוא לא יהיה בתוך הפטור.
מנחם בן-ששון: ולכן, הרבה פעמים נאמר לעצמנו: כדאי לתת אפשרות לתת פטור כי מאחורי הפטור המסוים הזה, ראשית – לא יהיו רבים, יהיה מי שיתן חסם.
מנחם בן-ששון: יגידו להם: תבדקו את עצמכם, אבל כשנתנו את הפטור,הפטור יהיה שקוף לעין כל.
מנחם בן-ששון: אם נמנע את הפטור בצורה סוחפת למקרים שבהם נעשו בו שימושים רבים, ואנחנו יודעים משום שיש לנו באתר האינטרנט מה היו הפטורים שניתנו עד היום - אנחנו עלולים למצוא את עצמנו יוצרים מצב מעוות שיסתיר מקרים- ואני לא יודע אפילו באיזה סגנון.
מנחם בן-ששון: לכן, אלה הן שלושת הנחות היסוד שלי לפני שאני בא לפרק את הדברים.
מנחם בן-ששון: עכשיו בואו נדבר על המקרים.
מנחם בן-ששון: אתם לא צריכים להסכים להנחות האלה, אתם לא צריכים להתווכח אתם.
מנחם בן-ששון: כך חשבתי לעצמי לפני שבאתי לקרוא מחדש את הבקשות.
עידו עשת: לפי תקנה 3(9) – זו אותה תקנה של התקשרות עם הגרלה, שהוועדה כרגע החליטה להשאיר אותה.
עידו עשת: אני מזכיר - היו קולות שקולים בוועדה, ולכן התקנה נשארת.
עידו עשת: היתה בקשה למחיקה והיא נשארת.
מנחם בן-ששון: התקשרות עם מי שזכה בהגרלה.
מנחם בן-ששון: אתם ביקשתם להשאיר את זה, נכון?
יואל בריס: לא, אנחנו ביקשנו למחוק את האפשרות לערוך הגרלות, והוועדה החליטה שהגרלה, במקרים מסוימים, יכולה להיות דווקא הדרך הנכונה.
יואל בריס: היה פה שר שיכון לשעבר שעמד על כך.
מנחם בן-ששון: אין לי מה לחדש.
מנחם בן-ששון: אני מוכן לתמוך בבקשה שלכם.
מנחם בן-ששון: זה יעמוד להצבעה ביום מן הימים.
מנחם בן-ששון: רצית לדווח לי כמה נעשה שימוש בזה.
מנחם בן-ששון: נדמה לי – שמינימום, או בכלל לא.
יואל בריס: הדו"חות שעליהם ישבתי כאן, ועליהם גם עשינו את גיליונות האקסל כשכתבו את דו"ח אריאב, מבוססים על חובת הדיווח, וכיוון שחובת הדיווח כנראה לא מולאה בצורה מספקת - -
מנחם בן-ששון: אנחנו נצטרך להצביע על זה, אבל במקרה הזה אני רוצה למחוק את הסעיף.
מנחם בן-ששון: אם חבר הכנסת יצחק לוי ירצה לפתוח את זה להצבעה- אני אתן לו.
מנחם בן-ששון: אז בינתיים – שינינו פה את ברירת המחדל.
יואל בריס: אם כך אנחנו צריכים בתקנה 25-23 לזכור לעשות את ההתאמה.
עידו עשת: תקנה 10 – התקשרות שהינה שיווק תוצרת חקלאית אשר ייצורה נובע ממחקר חקלאי שנעשה בידי הממשלה.
עידו עשת: החלטת הוועדה היתה למחוק - -
מנחם בן-ששון: באותו יום לא יכולתם לבוא.
בת עמי הלוינג-אדמוני: לנו באמת יש בעיה גדולה עם ביטול הפטור הזה.
בת עמי הלוינג-אדמוני: אני אשמח להסביר מדוע.
בת עמי הלוינג-אדמוני: קודם כל, בהמשך למה שאמרת, חשוב לי להדגיש שנעשה שימוש בתקנת הפטור הזאת.
בת עמי הלוינג-אדמוני: אני מציינת את זה משום שאם בודקים באתר אפשר לחשוב שלא נעשה שימוש.
בת עמי הלוינג-אדמוני: זה באמת בגלל שהיה כנראה דיווח נטוי או לא היה דיווח בכלל.
בת עמי הלוינג-אדמוני: חשוב לי שהוועדה תהיה מודעת לזה שנעשה שימוש ושימוש נרחב בתקנה הזו.
בת עמי הלוינג-אדמוני: מכון וולקני באמת לא מגדל גידול חקלאי לשם גידול התוצרת החקלאית.
בת עמי הלוינג-אדמוני: זה אגב מחקר.
בת עמי הלוינג-אדמוני: אנחנו עושים את זה על מנת שבאמת יהיה לנו חומר שעליו נוכל לבצע את המחקרים.
בת עמי הלוינג-אדמוני: זו הסיבה שיש לנו תוצרת חקלאית.
בת עמי הלוינג-אדמוני: אנחנו לא יכולים לפרסם מכרז בתחילת הדרך, אנחנו לא חקלאים רגילים.
בת עמי הלוינג-אדמוני: אנחנו לא יודעים מראש איך תיראה התוצרת החקלאית, במרבית המקרים.
בת עמי הלוינג-אדמוני: זו תוצרת חקלאית שעוברת כל מיני בדיקות, כמו – הבשלה מוקדמת, הבשלה מאוחרת, השקיות שונות, כשלמעשה אנחנו יודעים איך התוצרת נראית רק בסוף הדרך.
בת עמי הלוינג-אדמוני: חשוב להדגיש - לא נוכל לפרסם מכרז מבחינת התנאים שנדרשים לפרסום מכרז, כיוון שלא נדע את הפרטים האלה.
בת עמי הלוינג-אדמוני: מתי אנחנו יודעים איך התוצרת נראית?
בת עמי הלוינג-אדמוני: זה ממש רק בסוף הדרך, ואז יש לנו בעיה של זמן מאד קצר, לאור טיבה וטבעה של תוצרת חקלאית, שיש לה חיי מדף מאד קצרים.
בת עמי הלוינג-אדמוני: אפשר לומר במאמר מוסגר שיש מקומות נוספים בחוק, לא בחוק המכרזים, שמתייחסים לתוצרת חקלאית באופן אחר, למשל – בחוק ההגבלים העסקיים, בהסדרים כובלים, יש פטור מהסדר כובל לתוצרת חקלאית, והסיבה היא- בגלל חיי המדף הקצרים .
בת עמי הלוינג-אדמוני: דרך אגב, שם עושים אבחנה בין תוצרת טריה לבין תוצרת שאינה טריה.
בת עמי הלוינג-אדמוני: אנחנו, כמובן – פה מדברים על תוצרת טריה.
בת עמי הלוינג-אדמוני: יש פטור גם בהגבלים העסקיים בדיוק בגלל הסיבה שאנחנו היום מבקשים את הפטור, פה.
בת עמי הלוינג-אדמוני: בין היתר ציינתי – אנחנו מודעים לזה שאתם נותנים אפשרויות אחרות, מכרזים בצורות שונות, ובין היתר עולה האפשרות של המכרז הממוכן.
בת עמי הלוינג-אדמוני: האמת היא שברגע הראשון כשראיתי את זה חשבתי גם אני שזה יכול להתאים, בגלל לוח הזמנים המאד צפוף, אבל מבדיקה שעשיתי, גם עם השטח, אבל לא רק עם השטח, אלא גם עם החשב של המנהל, שהוא איש משרד האוצר ולא איש משרד החקלאות, עולה שבמקרה הספציפי הזה, האוכלוסייה שאנחנו עובדים אתה - בגלל שאנחנו לא משחקים במגרש של השוק הגדול, לא מדובר בתוצרת חקלאית ברמות גדולות מאד , אנחנו עובדים בצפון הרבה עם בני מיעוטים, במרכז – עם אנשים בשווקים השונים.
בת עמי הלוינג-אדמוני: מדובר באנשים – מוזר ככל שזה יישמע, שלחלקם הגדול אין גישה למחשב.
בת עמי הלוינג-אדמוני: ההצעות מוגשות בצורה הכי בסיסית שיש- באים, רואים, מגישים הצעה, ואז מקבלים את ההצעה הגבוהה ביותר.
בת עמי הלוינג-אדמוני: חשוב שגם זה יהיה בפני הוועדה כי המשרד הממוכן במקרה הזה הוא בעייתי מבחינתנו.
בת עמי הלוינג-אדמוני: דבר נוסף – היות שמדובר במוצרים חקלאיים, לא מדובר ברכישת מוצר שאפשר לראות באינטרנט, לגעת ורק לבחור את הצבע.
בת עמי הלוינג-אדמוני: אנשים שרוכשים מאתנו את המוצרים נדרשים לבוא ולראות את התוצרת החקלאית, על מנת שלא יהיו חילוקי דעות לאחר מכן לגבי מה מכרנו להם ומה הם קנו.
בת עמי הלוינג-אדמוני: הם מתבקשים לבוא, זה חלק מהתנאים אצלנו.
בת עמי הלוינג-אדמוני: דיברת על שקיפות.
בת עמי הלוינג-אדמוני: עכשיו, כשעשיתי בדיקה אצלנו, עד כמה נעשה שימוש ועד כמה הוא שכיח, ומתברר שהוא באמת שכיח – מסתבר שהדברים נעשים בצורה מאד מסודרת.
בת עמי הלוינג-אדמוני: מאד קל גם לבקר וגם לפקח.
בת עמי הלוינג-אדמוני: יש ספרים מאד מסודרים, ואנחנו מתחייבים – ולא איכפת לי להעביר דו"ח פעם בשלושה חודשים – חצי שנה, ככל שנידרש, שגם אפשר יהיה לראות באיזה מחירים זה נמכר, מי היה המאגר שלנו.
בת עמי הלוינג-אדמוני: אנחנו בעצם פועלים די דומה למכרז סגור, למרות שזה לא מכרז סגור על פי ההגדרה.
בת עמי הלוינג-אדמוני: אנחנו פונים למציעים, מקבלים הצעות, הכל נרשם, זה עובר אישור של ועדת מכירות אצלנו - - -
מנחם בן-ששון: מה דעתך על כך שנעסוק בסכומים?
מנחם בן-ששון: שנגדיר- עד סכום, ו- מסכום.
בת עמי הלוינג אדמוני: במרבית המקרים אנחנו לא עוברים את הסכומים כפי שנכתבו.
בת עמי הלוינג אדמוני: זאת אומרת, במרבית המקרים, אם ייקבע סכום עליון שיעמוד סביב 360 אלף שקל לעסקה, זה, לפי דעתי, הסכום הגבוה ביותר, אם אני זוכרת נכון את המספרים.
בת עמי הלוינג אדמוני: אז אם אפשר יהיה להגביל את זה בסכומים אולי קצת יותר גבוהים.
יואל בריס: שני דברים: קשה לי להאמין שאי אפשר להתאים איזשהו תהליך מעין מכרזי.
יואל בריס: אם הוא לא ממוחשב, אז צריך לחשוב.
יואל בריס: גם ללפ"מ הצענו בסופו של דבר איזושהי הצעה.
יואל בריס: אני לא יודע אם אנחנו צריכים ללכת לפטור.
יואל בריס: לעניין סכומים – הדבר היחיד שאני חושש בקביעת סכומים זה כשאתה בצד המוכר, כי אז יש פיתוי לומר : תציע לי הצעה, רק אל תציע לי יותר מ- 300 אלף שקל.
מנחם בן-ששון: מה הפתרון שאתה מציע?
יואל בריס: אני אחזור לדוגמה שנתתי – הרי אם מה שמתפרסם בעיתונות- אני לא יודע אם זה במועדים, אבל אם אומרים: ביום שישי, ה- 31 לחודש, נעשה מכירה של תוצרת חקלאית - עגבניות, מלפפונים וחיטה , מי שרוצה יכול לבוא ולהגיש הצעה במקום.
יואל בריס: אז אני רואה בזה כעונה על רוב - -
מנחם בן-ששון: בכך אתה מספר לי איך עושים מכרז.
מנחם בן-ששון: אני שואל: סעיף 12, שכתבתם בזמנו, ללפ"מ: "התקשרות תיעשה ככל הניתן לאחר בדיקת מספר הצעות הבאות בחשבון.
מנחם בן-ששון: ." -זה, מבחינתך עונה על מה שרצית?
יואל בריס: זה טיפה פחות ממה שחשבתי.
מנחם בן-ששון: אז תציע אתה – איך אתה רוצה לנסח את זה?
יואל בריס: "מכרז למכירת תוצרת חקלאית של גופי מחקר ייעשה בדרך של קבלת הצעות במועד שיפורסם בעיתונות".
בת עמי הלוינג-אדמוני: האמת היא שאני לא ערה לעלויות של פרסום בעיתונים, אבל צריך גם לראות שאנחנו מדברים על הסכומים הגבוהים.
בת עמי הלוינג-אדמוני: החלק הארי - -
יואל בריס: כל עוד זה לא ב- 45 אלף, אתה בכל מקרה פטור - -
מנחם בן-ששון: כך התחיל המכתב של היועצת המשפטית - "אנחנו לא מעניינים אתכם בכלל".
מנחם בן-ששון: יש מיעוט מקרים שבהם יש נהלים מסוימים.
מנחם בן-ששון: הסיכום לגביכם יהיה כך: זה יהיה בבדיקת מספר הצעות.
מנחם בן-ששון: ממילא רוב הדברים שלכם נמצאים בסכום פחות יותר.
מנחם בן-ששון: אתם תמצאו את הנוסח המתאים ותביאו לי אותו על דעת שניכם.
עידו עשת: אם כך, סעיף 11- התקשרות לרכישת שירותים וטובין ייחודיים כעין – תרבות, אומנות, בידור או הווי.
עידו עשת: החלטת הוועדה היא כרגע למחוק את הסעיף.
מנחם בן-ששון: קראתי את הניירות של רשויות השידור.
יפה ויגודסקי: אני לא רוצה להלאות את הנוכחים עם הדברים הברורים.
יפה ויגודסקי: אני חושבת שבאמת, בשוק התקשרות שבו אנו היום – אם יטילו על רשות השידור או הטלוויזיה הלימודית חובת מכרזים – אפשר לסגור אותן מעכשיו, הרגע, כי אין זכות קיום לשידור ציבורי באמצעות מכרזים, כמו גם ערוצים מסחריים שלא יוצרים מכרזים.
יפה ויגודסקי: אנחנו בסיטואציה מאד קשה היום.
יפה ויגודסקי: אנחנו מחזרים על הפתחים.
יפה ויגודסקי: הסכומים שאנחנו מסוגלים היום לשלם למפיקים וטלנטים הם כה זעירים – שאף אחד מהם לא ייגש למכרז.
יפה ויגודסקי: שלא לדבר על העניין שלפחות הטלוויזיה החינוכית זקוקה לסוג של הפקות שגם המפיקים הפרטיים לא כל כך מעוניינים לבצע אותם, אז על אחת כמה וכמה הם לא יהיו מעוניינים להשתתף במכרז.
יפה ויגודסקי: אנחנו נמצאים בתקופה של חיזור קטלני.
יפה ויגודסקי: אני מחזקת את מה שאמר מר צדיק- אני מבקשת להשאיר את המצב על כנו.
יפה ויגודסקי: אנחנו עובדים בצורה מסודרת, אנחנו מפרסמים קול קורא גם באינטרנט, כאשר אנחנו זקוקים להצעות.
יפה ויגודסקי: ישנה ועדת התקשרויות.
יפה ויגודסקי: אנחנו מתאמים את הדברים כאשר אנחנו יודעים שאפשר לקבל כמה הצעות, אבל בעיקרון צריך להבין שההצעות – מרביתן באות מהם ולא מאתנו.
יפה ויגודסקי: הם קודם כל פונים למסחריים ואחר כך פונים אלינו, בלית ברירה.
יפה ויגודסקי: אני מבקשת בכל לשון של בקשה להשאיר את המצב על כנו ולנהל את הסיטואציות המאד קשות שבהן נמצא היום השידור הציבורי.
מנחם בן-ששון: לזכותכם ייאמר שכאשר פותחים את האתר שלכם, אתם נזקקים לכך והדוגמאות מוכיחות בעד עצמן שנעשה שימוש לא מועט.
מנחם בן-ששון: משרד האוצר- אתם לא רציתם למחוק את זה, בכלל.
יואל בריס: דומני שהדברים כוונו לא רק ל - 3(11) אלא גם ל – 3(21) ששם כן יש החלטה של הוועדה למחוק את הפטור הייחודי.
יואל בריס: אנחנו עומדים על זה שנכון הוא למחוק את הפטור הייחודי - -
מנחם בן-ששון: ב- 3(21) מותר לכם גם לבנות בניין בלי מכרז.
יואל בריס: זה רחב מאד.
יואל בריס: למרות שהוועדה לכאורה עברה על זה ואישרה, אני לא רוצה שתהיה תקלה שלא הערתי על הדברים.
יפה ויגודסקי: מישהו יכול להבהיר לי על מה מדובר?
יואל בריס: יש שני סעיפי פטור שדיברנו עליהם: אחד זה התקשרות לרכישת שירותים או טובין שעניינם תרבות, אומנות, בידור או הווי - שזה סעיף שמשמש גם, לצורך העניין, למצב שבו ועד עובדי משרד האוצר מזמין זמר למסיבת פורים.
יואל בריס: יש את סעיף 3(21) שהוא התקשרות במסגרת פעולותיה של הטלוויזיה הלימודית לפי חוק הרשות השניה לטלוויזיה ורדיו, כאשר לגבי הסעיף השני, שמדבר על הטלוויזיה הלימודית – התקבלה בוועדה עמדת הממשלה שהסעיף הזה יימחק.
יואל בריס: – שאם יש רצון להתקשר בפטור ממכרז צריך למצוא איזושהי עילה אחרת, איזושהי סיבה אחרת: או בגלל שאין מציעים, או בגלל שמדובר במשהו דחוף, או בגלל התקשרות המשך.
יואל בריס: כל העילות האחרות שנמצאות.
יואל בריס: אבל העובדה, הזהות שלכם כטלוויזיה חינוכית אינה, כשלעצמה, מקור לפטור.
יואל בריס: 3(11), כמו שאמרתי, דיבר על הנושא של התקשרות לעניין תרבות, אומנות, בידור או הווי.
יואל בריס: יכול להיות שגם בזה יש שימוש בטלוויזיה הלימודית, והבנתי שגם בגופי השידור האחרים.
יואל בריס: רק להבהיר את העניין שהיו פה שני עניינים: זה נשאר בספק וזה הוכרע.
יואל בריס: כיוון שדיברת ולכאורה על שני הדברים כאחד, ראיתי לנכון לחדד, כדי שלא תצא תקלה.
דוד רותם: "טובין" כולל גם אולפן, מצלמות וכל הדברים הללו.
דוד רותם: אני יכול להבין שכאשר רוצים מנחה מסוים לתוכנית,אז מילא.
דוד רותם: ושם הוא פטור, כי יש פטור, ממילא.
יואל בריס: אני ישבתי בוועדה שהיתה מאד ייחודית כי היא עסקה רק בפטורים.
יואל בריס: היא עסקה ברכישת יצירות אומנות.
יואל בריס: היתה החלטה של הממשלה לרכוש אומנות ישראלית לתליה במשרדי ממשלה.
יואל בריס: ישבנו בוועדה, וכמובן – אין כל כך מה למכרז שם.
יואל בריס: פגשנו אמנים צעירים – לדעתי, הטובין במקרה הזה, מתייחס לפסל במבואה של משרד החוץ, וכן הלאה.
מנחם בן-ששון: או צייר תפאורות.
מנחם בן-ששון: השאלה היא איך אתה מגדיר את זה.
מנחם בן-ששון: אתה צריך להבהיר שבטובין ייחודיים – אם זה ברור לך, זה בסדר, אבל שיהיה ברור שהיא לא פטורה ממכרז אם היא הולכת להקים בית.
מנחם בן-ששון: שיהיה ברור שפה מדובר בכישרונות ולא בכישורים.
יפה ויגודסקי: לא פטורה ממכרז לשירותי ניקיון, שמירה, רכישת ציוד.
תומר קרני: את העמדה שלנו הבענו בנייר ואנחנו מצטרפים לעמדה שהובעה כאן על ידי הטלוויזיה החינוכית ומבקשים להשאיר את הפטור על כנו.
יפה ויגודסקי: אני רוצה להתייחס בכל זאת לסעיף (21).
יפה ויגודסקי: אני כואבת את העובדה שאפשר למחוק את הסעיף הזה, את הפטור הזה.
יפה ויגודסקי: אנחנו מדברים על אותו הדבר, והוא חמור יותר מזה – כי אתם בעצם העמדתם אותנו במצב נחות מול זכייני ערוץ 2 ו – 10 כי הם אינם זקוקים – ואני מדברת על אומנות בלבד- אין לנו שום פטור ואני לא משתמשת בשום פטור לשום פעילות אחרת למעט אומנות.
יפה ויגודסקי: לא שירותים, לא רכישות, ולא שום דבר אחר - הכל נעשה באמצעות מכרזים.
יפה ויגודסקי: אני מדברת רק על הנושא של אומנות.
מנחם בן-ששון: קיבלת את זה בסעיף (11)
יואל בריס: אז יכול להיות שסעיף (11) ייתר את סעיף (21).
מנחם בן-ששון: (11) נשאר עם ייחוד טובין כלשהו שצריך יהיה להגדיר.
מנחם בן-ששון: סעיף 5.
דוד רותם: יש לנו – התקשרות לביצוע עבודה מקצועית הדורשת ידע ומומחיות מיוחדים.
דוד רותם: להנחות תוכנית טלוויזיה זה עניין של ידע.
מנחם בן-ששון: כי זה לא פוטר אותך למשל – ממסיבת סיום של פו"ם.
מנחם בן-ששון: מה מפריע לך שיש לך סעיף אחד של תרבות ואומנות שהוא גם יפה, מבחינת העניין?
מנחם בן-ששון: הוא לא יהיה יותר רחב ממה שהוא קיים.
מנחם בן-ששון: ברגע שהוא כך – תוכל לפקח עליו.
מנחם בן-ששון: אם תכתבו "...
מנחם בן-ששון: ובלבד ש.." לפי דעתי זה יפתור את העניין.
מנחם בן-ששון: העיקרון הוא שלא מדברים בחומרות אלא בתכנים.
מנחם בן-ששון: גם תוכנות, לעניין הזה, הן חומרות.
עידו עשת: (12) זה התקשרות של הלפ"מ.
עידו עשת: היו"ר מנחם בן-ששון: דיברנו, שמענו, אני בהחלט נכון להצעה שהצעת.
נתן מאיר: נתבקשנו להגיש נייר.
נתן מאיר: עשינו מכרז בין חברות כלכליות גדולות וזה בעבודה כרגע.
נתן מאיר: יש לזה מחיר גבוה, כיוון שברור ש "רשת" שמשדרת חצי שבוע, ו "קשת" שמשדרת חצי שבוע לא - - את מי אנחנו רוצים משניהם, והמחיר -
עידו עשת: אני קורא את הסעיף.
עידו עשת: הסעיף כרגע, כפי שהמציעים מציעים אותו הוא: "התקשרות של לשכת הפרסום הממשלתית לפרסום בכלי התקשורת – התקשרות כאמור תיעשה ככל הניתן לאחר בדיקת מספר הצעות הבאות בחשבון, למעט בסוגי התקשרויות שבהם הורה מנהל לשכת הפרסום הממשלתית כי הליך של בדיקת הצעות כאמור לא יביא תועלת".
עידו עשת: זו ההצעה.
מנחם בן-ששון: אם זה הולך לכיוון הזה- כמובן שיהיה צורך לנמק, לרשום ולפרסם.
דוד רותם: למה צריך את המילה "למעט"?
נתן מאיר: שיהיה ברור על מה מדובר: אם אתה עושה קמפיין ויש - - בחצי שבוע - -
מנחם בן-ששון: מצוין, אז יש לך נקודה ואתה תצטרך רק לפרסם.
עידו עשת: המילה "למעט" מקנה את הסמכות – למי תהיה סמכות לקבוע ככל הניתן".
עידו עשת: לכן זה דווקא נראה לי - -כי אם לא תגיד "למעט" , אז "ככל הניתן" זו החלטה.
עידו עשת: אבל פה זה דווקא מצמצם יותר.
עידו עשת: ה "למעט" אומר – בסוגי התקשרויות שבהן המנהל של לשכת הפרסום הודיע או החליט שהליך כזה לא יביא תועלת.
דוד רותם: לא, - - לא לעשות בדיקה בכלל.
דוד רותם: אני אומר – בכל מקרה תבדוק.
נתן מאיר: מדובר באלפי מקרים שכל הזמן צריכים - -
מנחם בן-ששון: אבל אתה ממילא צריך לפרסם.
מנחם בן-ששון: זה הדבר שטענו.
מנחם בן-ששון: אתה צריך לפרסם באתר שלך למה אין לך.
מנחם בן-ששון: אז לפני שפרסמת – משהו הרי תבדוק.
מנחם בן-ששון: תצטרך לתת את הנימוק.
נתן מאיר: זה יינתן, אבל יש קבוצות שלמות שאפשר להגדיר אותן, שבהן – אין טעם.
נתן מאיר: ואת זה ה "למעט" בא להוסיף.
מנחם בן-ששון: הרבה פעמים אם נתיר איסורי פטור, נקבל פטור סוחף.
מנחם בן-ששון: אני לא מעוניין בפטור סוחף.
מנחם בן-ששון: אני מעוניין שבאתר שלך יהיה כתוב למה פרסמת כאן ולא במקום אחר.
עידו עשת: סעיף 13- התקשרות לרכישת תרופות, נסיובים ותרכיבים שהינם ייחודיים.
עידו עשת: (קורא את סעיפי המשנה).
עידו עשת: כרגע החלטת הוועדה היא למחוק את הסעיף הזה בהתאם להצעה שמציעים.
עידו עשת: אני רוצה לתת סקירה קצרה על כל הפטורים שבעצם מתייחסים לתרופות ולציוד רפואי.
עידו עשת: המצב שקיים היום הוא שבתקנה 3(13) נקבע פטור ממכרז כפי שהקראתי כרגע.
עידו עשת: לעומת זאת, בתקנה 4 קיימת אפשרות לבצע מכרז סגור לגבי התקשרות לרכישת ציוד רפואי או לרכישת תרופות, נסיובים או תרכיבים שאינם ייחודיים, בצד תקנה 13 שמעניקה פטור, כפי שראינו, לציוד רפואי ותרופות שהם ייחודיים.
עידו עשת: יחד עם זאת, במצב כיום יש עוד אפשרות, וזה במסגרת תקנה 7 של ניהול משא ומתן.
עידו עשת: התקנה מפנה בסעיף קטן (3) – "התקשרות המנויה בפסקאות (2) עד (7) בתקנה 4, והיא בעצם מאפשרת לבצע ניהול התקשרות בצורה של ניהול משא ומתן לאותם דברים – ציוד רפואי, תרופות, נסיובים או תרכיבים שאינם יחודיים.
עידו עשת: בצד זאת, לגבי תרופות שהן ציוד רפואי מתכלה, ותרופות הכלולות בצו, בסל הבריאות – תקנה 40ב' מעניקה לקופות החולים פטור ממכרז לאותן תרופות בסל.
עידו עשת: לכן, המצב כיום הוא פטור מלא ממכרז לגבי תרופות וציוד רפואי ייחודי, ציוד רפואי מתכלה ורכישת תרופות הכלולות בסל הבריאות – רק לקופות החולים, כמובן.
עידו עשת: בנוסף, ניתן לערוך מכרז סגור או מכרז ניהול משא ומתן לגבי ציוד רפואי או תרופות שאינם ייחודיים.
עידו עשת: זה, בעצם, המצב שקיים כיום.
עידו עשת: המצב המוצע על ידי המציעים הוא למחוק את הפטור ממכרז הקבוע בסעיף 3(13) כפי שדיברנו עליו עכשיו, לגבי תרופות ייחודיות וציוד רפואי ייחודי, ולמחוק גם את האפשרות לערוך מכרז סגור בנוגע להתקשרות לרכישת ציוד רפואי או לרכישת נסיובים או תרכיבים שאינם ייחודיים, כפי שקיים היום.
עידו עשת: על פי החלטת הוועדה ניתן יהיה לערוך התקשרות עם משא ומתן לרכישת טובין בעלי תכונות מיוחדות ואפיונים בלתי נפוצים לרבות ציוד רפואי, תרופות, נסיובים או תרכיבים.
עידו עשת: החלטה זו היא בעייתית במובן הזה שה "לרבות" לא כל כך מתאים להתחלה.
עידו עשת: כיוון שאם ההתחלה היא "תכונות מיוחדות ואיפיונים בלתי נפוצים", כאן – ה "לרבות" הוסף, בעצם – אותם תרופות ונסיובים או תרכיבים שהם בעצם לא ייחודיים.
עידו עשת: אז פה צריך לבדוק לגבי סעיף 7 את העניין.
מנחם בן-ששון: על זה היתה הערה של חברי הכנסת שביקשו לפתוח את הסעיפים הללו, ופתחנו את הסעיפים.
מנחם בן-ששון: אשתי היא עובדת בכירה בהנהלת קופת חולים כללית.
מנחם בן-ששון: האם זה מונע ממני לנהל את הדיון בסעיף הזה?
עידו עשת: לא, ככל שהסעיף הזה הוא חלק משאר הסעיפים.
עידו עשת: אני לא רואה מניעה.
דוד רותם: הסעיף הזה מפריע לי – כי אימי, זיכרונה לברכה, היתה צריכה לעבור צינתור בבית חולים בירושלים.
דוד רותם: בא אלי המצנתר ואמר לי שיש בלונים מיוחדים שמשתמשים בהם לצינתור אצל אנשים בגילה, ואין אותם בארץ.
דוד רותם: הוא אמר לי : אני לא יכול לקנות אותם.
דוד רותם: אם אתה רוצה – תביא לי אותם, ואני הייתי צריך להביא אותם, כי זה היה משהו ייחודי.
דוד רותם: אני הייתי רוצה לאפשר לו להרים טלפון ולקנות את הבלונים האלה.
מנחם בן-ששון: לפני כן יש לי שאלה למר צדיק – אני רוצה לשאול את אותה שאלה ששאל חבר הכנסת רותם בדרך של שאלה קצרה עם שני סעיפים .
מנחם בן-ששון: אתה דיברת על תחרות.
מנחם בן-ששון: כשהתרופה היא תרופה אתית – מה המשמעות של תחרות?
מנחם בן-ששון: שאלה שניה – בחלק מהמקרים, כפי שתיאר חבר הכנסת רותם, השאלה היא אלה שיש בה אלמנט של דחיפות.
מנחם בן-ששון: זו גם נקודה שעלתה בדיונים קודמים.
מוטי כהן: אני רוצה לחזור על מה שנאמר במכתב שלנו.
מוטי כהן: - - כרגע זה פועל בשלושה תחומים.
מוטי כהן: לגבי תחום אחד זה נשאר כמו שהוא, אין בעיה עם זה.
מוטי כהן: החלק שהכי פוגע בנו ובקופות האחרות זה החלק שמדבר על התרופות הייחודיות.
מוטי כהן: שמעתי מה שאמר כאן עמי צדיק.
מוטי כהן: אני לא מבין – אם אין תחרות, יש רק ספק אחד, בשביל מה שאני אפרסם באתר שלי שאני עומד לרכוש?
מוטי כהן: אני לא יודע מה אפשר להרחיב כאן, אולי ירחיב ראש אגף הרכש שכאן - - סעיף (ב), ב- 13(ב) – מוגבל לסכום, וממילא כמו שזה מופיע שם, כך אנחנו - - סכום מאד נמוך, ובאמת לא רלבנטי.
מוטי כהן: אבל אנחנו מדברים גם על מכרז סגור, ברגע שהוועדה תחליט להוציא את הציוד הרפואי שאינו ייחודי - -למעשה, הוא גם ייחודי.
מוטי כהן: הוא לא ייחודי ספציפית - - בסכום הזה, אבל בעצם - -