GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דדו רותם: למה אנגלית?
ליאור אגאי: עכשיו אנחנו עוברים לאנגלית.
ליאור אגאי: ניגשים אלינו גם ספקים מחוץ לארץ למכרזים.
ליאור אגאי: זה מקטע כלכלי.
מנחם בן-ששון: יכול להיות, אבל יש לך חובת מדינה.
אברהם מיכאלי: יש היום עלייה מצרפת.
ליאור אגאי: עדיין, אמרתי, המודעה גם היום מפורסמת בעיתון ערבי, אבל האתר עצמו מנוהל בשפה העברית.
ליאור אגאי: אני מרגיש כמעט מתנצל על זה, השפה העברית.
דדו רותם: אתה צודק, אתה צריך להתנצל על האנגלית.
מנחם בן-ששון: כן, ממה נפשך?
מנחם בן-ששון: או שאתה חייב בעברית וערבית, או שאתה לא חייב.
ליאור אגאי: לפי תקנות אחרות שיש, מעל סכום מסוים אני מחויב לפרסם את המכרז גם באנגלית, אני פונה כלפי חוץ, וזאת הסיבה שאני---
מנחם בן-ששון: זה האמנות הבין לאומיות שמחייבות אותך.
מנחם בן-ששון: מתקנות הרשפ"ת אתה חייב בגלל האמנות הבין לאומיות, אבל יש חוק במדינת ישראל, איך אתה מתחמק מהערבית?
ליאור אגאי: כל משרדי הממשלה מנהלים אתר מקביל בערבית?
מנחם בן-ששון: אני שואל את עצמי איך---
ליאור אגאי: אני שואל כאילו לא לגבי האתר שלי.
מנחם בן-ששון: אני לא שואל כאילו, אני שואל בדיוק.
ליאור אגאי: מה, לנהל אתר בערבית?
ליאור אגאי: לא נשמע לי משהו מוזר, אני לא מכיר פשוט משהו כזה.
מנחם בן-ששון: זה אל"ף-בי"ת.
מנחם בן-ששון: זה דבר שהייתי רוצה סתם לבדוק אותו.
מנחם בן-ששון: אין לי את מי לשאול.
יואל בריס: ההודעות הרי יפורסמו גם בערבית באתר האינטרנט.
מנחם בן-ששון: זה לא פוטר.
מנחם בן-ששון: בערבית זה טריוויה, אני לא שאלתי על ערבית.
מנחם בן-ששון: נדהמתי שאתה לא מפרסם דברים בערבית.
מנחם בן-ששון: אני שואל עכשיו על שפות שאנשים קוראים אותן.
מנחם בן-ששון: אני שואל על אמהרית, אני שואל על רוסית, אני שואל על צרפתית עכשיו בעקבות העלייה.
מנחם בן-ששון: אני שואל אתכם איך אתם מתחמקים מזה.
יואל בריס: אגב, בכל זאת יש הבדל גם מבחינת התפוצה של השפות.
ליאור אגאי: אני לא מבין גם מה האפקטיביות של זה.
ליאור אגאי: גם בעיתונים לפרסם באמהרית, אני מפרסם חצי עמוד שקורא להם לגשת לאיזה 400 או 500 עמודים, אז אם אני אפרסם את חצי העמוד הזה באמהרית, אז זה כאילו מה שיעשה את זה---
מנחם בן-ששון: לא, ניהול אתר יכול להיות שאתה יכול לעשות אותו בקלות רבה יותר מאשר כל פעם את ההודעות.
מנחם בן-ששון: הודעות זה מסמך משפטי, ניהול אתר אתה יכול אולי להגיד הנחיות, אתה עושה אותו בפעם אחת וזה נמצא חמש שנים, זה לא דבר שמתחלף.
יואל בריס: ההודעה על פרסום מכרז, כמו שאמרנו בתקנה 15, שתשופצר, צריכה להיות בעברית ובערבית.
יואל בריס: ההודעות השוטפות במהלך מכרז הן, מטבע הדברים, מתנהלות בעברית.
יואל בריס: המעמסה של כל התהליך כולו בשתי שפות, או אם ירצו, שלוש או ארבע או חמש שפות, זו מעמסה מאוד גדולה ולא---
אברהם מיכאלי: מר בריס, לא הבנתי את ההבחנה שאתה עושה בין הודעה לבין ניהול.
אברהם מיכאלי: אם אתה מפרסם הודעה ואתה רוצה שמישהו יתקשר איתך ובהודעות שלך אתה כבר לא כותב לו באותה שפה, איך הוא יתקשר איתך?
אברהם מיכאלי: מה העניין?
יואל בריס: אין דרך.
אברהם מיכאלי: יש דרך.
אברהם מיכאלי: הדרך או ללכת על פי חוק, או ללכת על פי היגיון.
אברהם מיכאלי: ההיגיון אומר ללכת לכל השפות הרלוונטיות בארץ.
יואל בריס: על כל הניהול?
יואל בריס: זה פשוט לא אפשרי בכלל.
אברהם מיכאלי: אם החלטתם על אנגלית, עם כל הכבוד, היום רוסית זה לא פחות מאנגלית.
יואל בריס: אנגלית יש לעניין מכרזים בין לאומיים, הוא לא חייב, אבל הוא מפרסם באנגלית.
אברהם מיכאלי: זה חובה על פי חוק.
יואל בריס: על פי הסכמים בין לאומיים.
אברהם מיכאלי: הסכמים זה כמו חוק.
מנחם בן-ששון: רבותיי, אנחנו כאן חסרים את החוק לגבי דרך התנהלות הממשלה.
מנחם בן-ששון: אני חושב שהיא חייבת בעברית וערבית.
מנחם בן-ששון: לגבי השפות האחרות, היה לי נח מאוד לקבל עצה---
יואל בריס: אדוני, זה יהיה---
מנחם בן-ששון: מר בריס, למה להתווכח?
מנחם בן-ששון: נסתכל בחוק ונראה מה הוא אומר.
מנחם בן-ששון: זה אמנם דבר המלך במועצתו, אבל יש הלכת רחובות בתל אביב, הלכת עדאללה, וממנה אחרי זה גזרנו לעצמנו בטיוטות מסוימות כשהכנו חוקה כל מיני נוסחים, ובין כך ובין כך גם נשאלת השאלה שעכשיו אני חוזר לשאול אותה, לא ברמה החוקתית, אלא ברמה הפונקציונלית, והשאלה על הפונקציונליות נשאל את אנשי הפונקציה, אולי אנשי מחשבים.
מנחם בן-ששון: יש היום אני לא אגיד תרגומים אוטומטיים, אבל חלק מהמערכת הזאת יכול ללכת מהר יותר.
מנחם בן-ששון: בבתי המשפט אתה מחזיק מתורגמנים.
יואל בריס: פסקי הדין של בית המשפט העליון לא מתפרסמים בשתי שפות וחוקי מדינת ישראל לא מפרסמים בערבית.
מנחם בן-ששון: בוודאי שכן.
יואל בריס: בוודאי שלא.
מנחם בן-ששון: בערבית, בוודאי שכן.
דדו רותם: במדינת ישראל?
דורון גבאי: מתפרסמים בעברית בעיתון ערבי.
דדו רותם: חלק מפסקי הדין של בית המשפט העליון מתורגם לאנגלית.
דדו רותם: הבעיה שפסקי הדין של בית המשפט העליון לא תמיד כתובים בעברית.
מנחם בן-ששון: חבר הכנסת רותם, אחרי זה אני אהיה מוכן לתקן את עצמי ולבקש סליחה.
מנחם בן-ששון: למיטב זיכרוני חוקי מדינת ישראל מתפרסמים בערבית.
מנחם בן-ששון: התלונה היחידה שהיתה לי בזמנו, ואכן נדמה לי שאני אומר את זה לא מתוך בורות, אלא טיפול שטיפלתי בכך, התלונה היחידה שהיתה היתה למה זה לוקח כל כך הרבה זמן והתשובה היתה שאי אפשר שזה ייעשה באותה מהירות שהם מתפרסמים בעברית, אבל אני אבדוק.
מנחם בן-ששון: זו שאלה של חוק, אתם לא יכולים להתחמק ממנה.
מנחם בן-ששון: לגבי העניין הפונקציונלי.
מנחם בן-ששון: זה לא פתור.
מנחם בן-ששון: אני לא רוצה לחזור עוד הפעם לסעיף 24ב' ו-24ג', תעשו כוכבית בשאלה של שפות, לפחות שפות של משתמשים רבים.
מנחם בן-ששון: אני מוכן שאורדו לא יהיה בעדיפות א', אבל לחשוב על רוסית.
מנחם בן-ששון: אני מוכן לחשוב על מעגלים לפי סדר, אבל לחשוב על מעגלים שהם דרך ציטוט המכרז, משהו שייקרא תקציר, דרך פרסום המכרז ודרך פרסום מקוצר של ההודעה, שאלה יהיו בשפות שיהיו להם יותר קוראים, ולחייב כמובן את כל התאגידים, זה לא רק הממשלה.
דורון גבאי: אדוני רק צריך לזכור שבסופו של דבר המסמכים בעברית, אז אתה מזמין אותם בערבית, אבל הם יצטרכו---
מנחם בן-ששון: לכן הסתפקתי בתקציר.
ליאור אגאי: אפשר רק את הכותרת?
ליאור אגאי: ואז אפשר יהיה הרבה יותר שפות.
מנחם בן-ששון: מר אגאי, אני חושב שזה אחד הכיוונים, כן.
יואל בריס: לכן אמרתי, ההודעה מתפרסמת בערבית, אבל לא כל התהליך שאחריו.
יואל בריס: אני לא מבין למה זה מצטייר כ---
מנחם בן-ששון: יש שני דינים, ערבית ושפות אחרות.
מנחם בן-ששון: לערבית יש לך חובה חוקתית, אני לא רוצה להתווכח עכשיו עליה.
מנחם בן-ששון: לגבי השפות האחרות, אני אבדוק, זה עניין פונקציונלי, עליו אני אלך לפי איזה שהוא מבחן סבירות.
מנחם בן-ששון: מבחן הסבירות הוא, למשל, מספר קוראי השפה ודרך הציטוט, שבמקומות מסוימים יהיה ציטוט רזה יותר או שמן יותר, ניהול רזה יותר או שמן יותר של האתר.
יואל בריס: חוקי מדינת ישראל כן מתפרסמים בערבית.
מנחם בן-ששון: כן, גם אני בדקתי, לפני שנתיים וחצי.
יואל בריס: 24ד' – אתר האינטרנט הממשלתי – 'בכל משרד ממשלתי ימונו מורשים לניהול הודעות או משרד באתר האינטרנט.
יואל בריס: למורשים לניהול של כל משרד תהיה גישה לאתר האינטרנט הממשלתי לצורך פרסום הודעות של המשרד'.
יואל בריס: הכוונה היא שיהיה ברור, אם למישהו היה ספק, שמשרד האוצר מנהל את האתר אבל הוא לא דרך ניהול האתר משמש שסתום לפרסום המכרז או הודעות במסגרתו, ולכן בכל משרד ממשלתי תהיה גישה למורשי הניהול ישירות לאתר המרכזי.
יואל בריס: החשב הכללי יקבע הוראות לעניין אתר אינטרנט ממשלתי שיבטיחו כי; (1) המורשים לניהול הודעות או מי שהוסמכו לנהל את אתר האינטרנט, הם לבדם יוכלו לבצע שינויים באתר האינטרנט ולפרסם בו הודעות לאחר שהזדהו לשם כך; (2) יישמר תיעוד של כל הודעה שפורסמה באתר האינטרנט ושל כל פעולה שבוצעה בו, לרבות זהות מבצעה ומועדה'.
יואל בריס: לעניין (3) עד (5), מה שהעיר לנו פה כל הזמן עורך דין גלפיש, שזה לא מתייחס לאתר האינטרנט, זה מתייחס למערכת ניהול המכרזים ולכן בהמשך, אם אדוני זוכר, בתקנה 19ב'(רבא) פסקאות (3) ו-(5) אדוני העיר שהן לא במקומן, שהן מתייחסות למערכת לניהול מכרזים ולכן את פסקאות (3) ו-(5) מתקנה 19ב' ואת תקנות (3) עד (5) לתקנה זו, אלה ייקראו 24ה'(רבא) שיאמר 'מערכת ממוכנת לניהול מכרזים תקיים תנאים אלה:' ואז זה יאמר את תקנה (3) ו-(5) – '(1) פעולות בה יבוצעו באמצעות שני חברי ועדת מכרזים שהוסמכו בידי הוועדה לאחר שהזדהו לשם ביצוע הפעולה.
יואל בריס: (2) המערכת תתעד כל פעולה שבוצעה וכל מסר אלקטרוני שנשלח אליה וממנה, לרבות מועדם וזהות מי שביצע אותם.
יואל בריס: (3) למערכת שעון פנימי מדויק, המחויב על פי כללים מקובלים.
יואל בריס: (4) המערכת נוקטת באורח סדיר אמצעי הגנה סבירים מפני חדירה ומפני שיבוש בעבודתה העלולים לפגום במהימנות המידע שבה.
יואל בריס: (5) המערכת מגובה באמצעים מוגנים ומאובטחים והגיבוי נשמר בנפרד מהמערכת'.
מנחם בן-ששון: עד כאן משרד ממשלתי.
מנחם בן-ששון: גוף ציבורי לא חייב?
יואל בריס: לא, זה יהיה נכון לגבי לא רק ממשלתי.
מנחם בן-ששון: איך אתה יכול לחייב אותה?
מנחם בן-ששון: היא אמרה לך שהיא רוצה עוד מיליון דולר לשנה.
יואל בריס: לא, אם היא עושה מכרזים במערכת ממוחשבת, המערכת חייבת לעמוד בתנאים האלה.
מנחם בן-ששון: אם כך, זה לא כתוב כאן.
מנחם בן-ששון: זו הנחה שלך.
יואל בריס: זו הגדרה של מערכת ממוכנת לניהול מכרזים, בניגוד לאתר האינטרנט שעליו דיברנו.
יואל בריס: עשיתי הפרדה.
יואל בריס: עכשיו עשיתי את ההפרדה שבניסוח הקודם היא לא היתה מחודדת עד הסוף.
יואל בריס: אנחנו מפרידים בין אתר האינטרנט שבזה כולם מחויבים, לבין מערכת ממוכנת לניהול מכרזים.
יואל בריס: יש פרק אחר שדן בסוגי המכרזים הממוכנים, עכשיו אני מדבר על המערכת של ניהול המכרזים הממוכנים והיא צריכה לעמוד בתנאים מינימליים, אחד, שיש לה שעון פנימי מכויל, כי אם צריכים להגיש הצעות עד שעה 13:00, אתה צריך לדעת ש-13:00 בצהריים זה אכן 13:00 בצהריים ויש אמצעי הגנה מפני חדירה, כמובן חייב להיות, גיבוי ושני הדברים הקודמים, שפעולות מתבצעות רק בידי שני חברי ועדת מכרזים ושהיא מתעדת כל פעולה.
מנחם בן-ששון: תפנה אותי לסעיף שאומר שגוף ציבורי, אם הוא עושה את זה, הוא צריך את זה, אבל אם הוא לא עושה את זה, הוא לא צריך את זה.
מנחם בן-ששון: מר בריס, כאן בינתיים כתוב שזה רק ממשלה.
מנחם בן-ששון: עכשיו אני רוצה לדעת מה קורה במכרז ממוכן בגוף ציבורי, איפה זה כתוב?
יואל בריס: פרק אתר האינטרנט מתייחס לכל הגופים הציבוריים.
יואל בריס: לגבי אתר האינטרנט, היתה לנו הוראה לגבי משרד ממשלתי.
מנחם בן-ששון: נכון, הוא מתחיל לעלות לי ב-24ד'.
מנחם בן-ששון: העסק מתחיל לעלות כסף רב ב-24ד'(ה), אז אני שואל, איפה נאמר לי שזה אקסקלוסיבית לממשלה, או לא, זה אקסקלוסיבי רק לגוף שרוצה---
יואל בריס: זה לגוף שרוצה לערוך מכרזים באמצעות מערכת ממוכנת.
מנחם בן-ששון: אז תראה לי איפה כתוב.
יואל בריס: אפשר להזיז אותו לשם.
מנחם בן-ששון: קודם תראה לי איפה ה'שם'.
מוטי כהן: 19ה'.
מוטי כהן: להוסיף את זה ב-19ה'.
יואל בריס: זה יהפוך עכשיו להיות 19ה', מבחינת המיקום.
מנחם בן-ששון: 'מכרז ממוכן ייערך בדרך...'.
מנחם בן-ששון: 19ה', ואתה תגיד 'גוף שרוצה.
מנחם בן-ששון: ..' ואם אתה רוצה לעשות מכרז ממוכן, אין לך אלא הסטנדרט שקבענו אותו פה בתקנות.
מנחם בן-ששון: אני אומר נכון?
יואל בריס: אמת, נכון.
מנחם בן-ששון: עכשיו נשמע את הטענות.
מנחם בן-ששון: מר כהן, מה הבעיה?
מוטי כהן: אני חוזר קצת אחורה, בהקשר לתקנה הזו, אני רואה שיש כאן הבדל בין גוף ציבורי לבין משרד ממשלתי.
מוטי כהן: כשאני קודם אמרתי שיש לנו בעיה עם חתימה אלקטרונית, אמרתם 'זה לא עולה הרבה', לעומת זאת, בתקנה 24ד', כשמדובר על משרד ממשלתי, פתאום אין פה חתימה אלקטרונית, רק המורשים לניהול הודעות, הם יוכלו לבצע שינויים, יישמר תיעוד, לא כתוב פה גם כמה זמן.
מוטי כהן: למה יש הבדל כזה בין משרד ממשלתי לבין גוף ציבורי, שהוא לא משרד ממשלתי?
מוטי כהן: אם חתימה אלקטרונית היא חיונית, בבקשה, תתנו את זה גם למשרד ממשלתי.
יואל בריס: בוודאי שגם למשרד ממשלתי.
מוטי כהן: אז זה כתוב אחרת.
יואל בריס: אז אתה לא קורא נכון, ואם צריך לחדד את הנוסח, אפשר.
יואל בריס: הדבר היחיד שאמרנו לגבי אתר ממשלתי, שהוא נוסף על כל מה שאמרנו לגבי כל גוף ציבורי, כי גוף ציבורי כולל גם משרד ממשלתי.
יואל בריס: משרד ממשלתי הוא מקרה פרטני.
יואל בריס: מה שאמרנו שם, הדבר היחיד הוא שהמשרד יוכל לכתוב לתוך אתר האינטרנט המרכזי בלי לעבור דרך החשב הכללי.
יואל בריס: זה הכל.
מוטי כהן: בלי לעבור ובלי האמצעים האלה.
יואל בריס: לא, לא אמרנו את זה.
מנחם בן-ששון: אדוני, מר בריס, כדי שלא תהיה איפה ואיפה, אז תיקח 'העתק/הדבק' ממה שכתבת ב-24ג', סעיף קטן (ב), 'לאחר שהזדהו ב...', תעשה הדבק, תשים אותו למטה ב-24ד'(ב) וזו תהיה תרומתו של מר כהן לשוויון הנראוּת.
מוטי כהן: עוד דבר, לעניין אותו מנגנון שעכשיו מעבירים אותו ל-19, לעניין המערכת הממוכנת – הרי בדרך כלל יש חברות שעושות את זה באופן, כמו חברת משיק או חברות אחרות, אני רוצה שיהיה ברור שזה לא חייב להיות אתר שלנו, של כל גוף קטן כזה בפני עצמו, אלא אם זה גוף שמוכר.
יואל בריס: זה יכול להיות משולב, של כמה גופים כאלה ביחד.
מוטי כהן: לא, כאן יש גוף שעושה את אותו הליך ממוכן לגופים אחרים.
מנחם בן-ששון: הוא אומר שהוא ייתן את הדין אם זה לא יעבוד טוב, אבל הוא לקח לשם כך את 'חברת יוסף'.
מנחם בן-ששון: אין בעיה מבחינה זו.
יואל בריס: אני לא חושב שיש בעיה.
מנחם בן-ששון: זה לא נקי לי, הסוגיה הזאת של הפיצול עכשיו, מ-24 ל-19.
מנחם בן-ששון: אני הייתי רוצה לראות את זה במו עיניי.
מנחם בן-ששון: אתה מבין את הבעיה שלי, נכון?
יואל בריס: אנחנו נביא את זה.
מנחם בן-ששון: דר' דקל, רצית לתקן לנו משהו כאן?
ליאור אגאי: לא.
מנחם בן-ששון: רבותיי, לא נותר לנו אלא לעבור לסעיף---
יואל בריס: עכשיו אנחנו באיזה שהוא תפר שחייבים לעבור אותו.
יואל בריס: תפר, שזה סעיפים 28 עד 37, שזה בעצם ההתאמה של כל הגופים לדברים שאמרנו, שחלקם זה רק עדכון סכומים וחלקם דברים אחרים.
יואל בריס: נעבור על זה.
יואל בריס: אני עכשיו בתקנה 28 שמתקנת את תקנה 25(7).
יואל בריס: בתקנה 25(7) אנחנו נכנסים עכשיו לתקנות של מינהל מקרקעי ישראל, 25 ו-28, הן שתיהן תקנות של מינהל מקרקעי ישראל.
יואל בריס: סך הכל מה שעשינו לאורך כל התקנות, כיוון שעוד מעט אנחנו נציע לבטל את הצמדת הסכומים שיוצרת מצב שבכל רגע נתון לא ברור מה הסכום האמיתי, וכיוון שהאינפלציה אינה גבוהה, עשינו עדכון חד פעמי של כל הסכומים לבסיס אחד.
יואל בריס: גם בגלל שהם עודכנו בתקופות שונות, אז הם בכלל לא על אותו בסיס, אז במקום 50,000 יבוא 90,000.
יואל בריס: ה-50,000 הוא מ-93', כשהותקנו התקנות, ולכן הוא הפך להיות 90,000.
אברהם מיכאלי: לא שהיתה אינפלציה בסכום כזה.
יואל בריס: מ-93' להיום, כן.
יואל בריס: יש לי את גיליון האקסל אצלי בחדר, זה 15 שנים.
אברהם מיכאלי: אבל היתה אינפלציה של כמעט 100%?
יואל בריס: כן, של 80%, על פני 13 שנים, זה מצטבר.
יואל בריס: האינפלציה גם כמובן היא ריבית דריבית, היא מצטברת.
יואל בריס: תקנה 28ב' לתקנות העיקריות, שדנה במתי חייבים ועדת פטור, של מועצת מינהל מקרקעי ישראל, אז ה-2.5 מיליון הופכים להיות 4.5 מיליון, גם כן באותו עדכון.
יואל בריס: בתקנה 29 - ההפניה לתקנות 8 עד 10.
יואל בריס: מ-15 עד 20 אנחנו מפנים לתקנה 14א' שהוספה עכשיו, שהיא גם תחול על ההתקשרויות של מועצת מינהל מקרקעי ישראל.
יואל בריס: 14א', להזכיר, זה הנושא של RFI, פנייה מוקדמת לקבלת מידע, ו-15 עד 20, כדי לא להכיל את 14ב'.
יואל בריס: אני מגיע לתקנה 31 - סוף סוף מזדמן לנו להיענות לבקשה של יושבת ראש הכנסת מלפני כשנה וחצי, שהבטחנו שבתיקון הראשון של התקנות נשלב את זה, ועכשיו המועד לעשות את זה.
יואל בריס: לאור מינוי מנהל כללי לכנסת, היום כל הסמכויות לעניין פטור בכנסת הן בידי מזכיר הכנסת.
יואל בריס: יושבת ראש הכנסת ביקשה, לאור הוספת התפקיד שלך מנהל כללי לכנסת, שזה יהיה או היושב ראש או המנהל הכללי, לפי ההסמכה שייתן יושב ראש הכנסת, ולכן תקנה 31ב'---
אברהם מיכאלי: לא, או מזכיר הכנסת או המנהל הכללי של הכנסת.
יואל בריס: היושב ראש יחליט האם הגורם המוסמך יהיה מזכיר הכנסת או המנהל הכללי של הכנסת.
יואל בריס: ולכן אנחנו אומרים 'יושב ראש הכנסת וכן מזכיר הכנסת או המנהל הכללי של הכנסת, אם הוסמכו לכך בידי יושב ראש הכנסת'.
יואל בריס: בתקנה 33א', זה מדבר על חברה ממשלתית וחברת בת ממשלתית.
יואל בריס: הוספנו רק את סעיף 14א'(רבא) שזה הנושא של פנייה מוקדמת לקבלת מידע.
יואל בריס: גם את זה שמנו בסעיפים שחלים על חברות ממשלתיות.
עומר דקל: יש לי הערה.
עומר דקל: 8א'(רבתי) שהוא לא פה, תפקידי ועדת המכרזים, אני חושב שדרוש שיהיה---
יואל בריס: לכאורה הערה צודקת.
יואל בריס: גם בתאגידים הסטטוטוריים וגם בחברות ממשלתיות כמובן.
יואל בריס: בתקנה 34 אנחנו שוב בענייני עדכון סכומים.
יואל בריס: במקום 100,000, זה 180,000.
יואל בריס: אדוני שאל כמה זה?
יואל בריס: זה כנראה 80% אינפלציה על פני 15 שנים.
יואל בריס: במקום 500 זה 900 , במקום 500 מיליון, זה 900 מיליון.
יואל בריס: במקום 300,000 יבוא 550,000.
יואל בריס: בפסקה 2(א) שעוסקת בחברה בהפרטה, אז 1,750 מיליון שקלים חדשים, זה הצמדה של המחזור השנתי של החברה, שנותן לה התקשרות, 1,750 יבוא 2,000, במקום 2.5 מיליון, יבוא 27 מיליון.
יואל בריס: זה תיקון חדש יחסית.
אברהם מיכאלי: גם בתקנות הקודמות יש תיקון מ-2003, ועדיין הקפצתם את זה לפי שתיים.
יואל בריס: לא, אבל השאלה אם מה שתוקן הוא המספר, או משהו אחר.
יואל בריס: אנחנו בדקנו את זה בשעתו, אם צריך, נעשה עוד בדיקה, לוודא שאנחנו לא מפקששים פה.
מנחם בן-ששון: אתה החלטת שאתה מבטל את ההצמדות.
יואל בריס: נכון מאוד, עוד לא הגעתי לזה.
יואל בריס: זה המקדים ש הזכרתי אותו בפתיח לפני רגע.
יואל בריס: בתקנה 38א'(רבא), ואז צריך לבוא 8(א), 9, 10, 14א' ו-15 עד 23, כל אלה חלים על התאגידים הציבוריים.
יואל בריס: ו-40 ב', הגענו כעת לקופות החולים.
יואל בריס: שוב, ההחלה, צריך להוסיף את 8א'(רבא) ואת 14א' רבא.
יואל בריס: בתקנת משנה ב', שוב זה עדכון סכומים וגם פה תראו שזה פחות, כיוון שהתיקון הזה נכנס ב97', לכן זה מ-25 ל-45, מ-50, ל-90.
עידו עשת: כאן צריך להזכיר, היתה הערה של עדכון לא רק של סכומים.
עידו עשת: היה גם עדכון של סעיפים עקב השינוי---
יואל בריס: כי הוא מעדכן, במקום 150 יבוא 270.
עידו עשת: לא, בגלל שהעבירו את זה---
יואל בריס: אני יודע, אנחנו נעשה עוד מקום אחד שיש לנו תיקון סעיף.
יואל בריס: עוד רגע נעשה את זה.
יואל בריס: בפסקה 2 אנחנו צריכים להפנות, במקום להפנות לתקנה 4(1) שהיא מתבטלת, אנחנו צריכים להפנות לתקנה 19ד'(רבא) שזה המכרז הממוכן המהיר, ושם, במקום 380 יבוא 1,2 מיליון, שקופות החולים יהיו רשאיות לעשות מכרזים ממוכנים מהירים עד לסכום של 1.2 מיליון.
מנחם בן-ששון: מר כהן, מה אתה רצית שנוסיף פה בקופות חולים?
מוטי כהן: הרבה דברים.
יואל בריס: אני רק אשלים.
יואל בריס: ב-40ג'(10) שזה התקשרויות בהתאם לנהלים שאישר היועץ המשפטי של הקופה – היום זה עד 400,000, אנחנו מעדכנים את זה ל-500,000.
גיורא דן: למה בכל מקום הוספת 90% ופה הוספת 10%?
יואל בריס: הסברתי, לא הקשבת.
יואל בריס: התקנות, כיוון שהן הותקנו בתקופות שונות, אז הן כוללות בסיסי הצמדה שונים ואנחנו עכשיו מעלים את הכל לבסיס הצמדה אחד ומבטלים את ההצמדה.
יואל בריס: התקנות המקוריות הן מ-93', התקנות של קופות החולים הן מ-97' ולכן ההצמדה היא טיפה שונה.
אברהם מיכאלי: מ-400 ל-500, זה לא הגיוני.
ליאור אגאי: זה מגיע היום לבסביבות 800, פחות או יותר.
יואל בריס: מר אגאי, אני אתן לך את גיליון האקסל שנתן לי בשעתו חגי, תוכלו לעבור עליו ולראות שהכל מחושב.
ליאור אגאי: אני זוכר שזה בסביבות 750, 800 היום.
מנחם בן-ששון: מר דן, האוצר פטור מלהביא נתונים מדויקים מספריים, זה דבר שהוא מסורת בוועדות הכנסת.
מנחם בן-ששון: אלא בוועדה שלנו היה נהוג שהם באים עם מסמכים מדויקים.
מנחם בן-ששון: תקנות 40ו' עד 42 – בטלות, כאשר 40ו' זה ההצמדה של הסכומים של קופות החולים, שזה מופיע כסעיף נפרד.
מנחם בן-ששון: 41 זה הצמדה כללית בכל התקנות ו-42 זה התקנה שפעם היתה התקנה הכי חשובה, ועכשיו היא הוחלפה ב-1א'(רבא) ו-1ב'(רבא).
מוטי כהן: קודם כל אני חוזר על העניין של הסכום של---
מנחם בן-ששון: לא צריך לחזור, כל הסכומים ייבדקו.
מנחם בן-ששון: יש לכם פה תשובות?
יואל בריס: לא, נבדוק את זה.
מנחם בן-ששון: זה קצת משונה, אגב, לבוא בלי גיליונות?
מנחם בן-ששון: איך אני יכול?
מנחם בן-ששון: גיליון אלקטרוני זה אל"ף-בי"ת, אנשים לא מעיזים לבוא הנה בדרך כלל בלי גיליונות.
מוטי כהן: יש את הנושא של המכרז הסגור שלמעשה בפעם הקודמת ביקשו את התקנה שמתייחסת לרכש של תרופות וציוד רפואי, וציוד רפואי, עדיין בתקנה שמתייחסת לקופת חולים, מתייחסת לעריכת משא ומתן במכרז על ציוד רפואי בתרופות, כאשר התקנה שאליה יש הפניה בוטלה.
יואל בריס: מה שנעשה במכרז סגור, וזה היה, שוב, בוועדת טל, נקבעו מאפיינים יותר כלליים שאמורים לכלול גם את הנושא של תרופות למצבים שבהם מוצדק לנהל מכרז סגור.
יואל בריס: אפילו היתה, אם אדוני זוכר, התלבטות האם לפרט 'לרבות', או לא לפרט 'לרבות', ובסופו של דבר הוועדה החליטה לא לפרט.
יואל בריס: אנחנו, לפי ההנחיה של הוועדה, כתבנו את הניסוח הכללי יותר שאומר שבדברים בעלי מאפיינים בצמצום ספקים אפשר לערוך מכרז סגור, מתוך הנחה שתרופות מטבע הדברים ייכנסו דווקא למקרה הזה.
מוטי כהן: כשבית משפט יראה את זה, הוא יגיד 'רגע, ביטלו את התקנה שמתייחסת לתרופות וציוד רפואי, אז זה אומר שרצו לבטל את זה', אם רוצים להכניס את זה במפורש לטובין בעלי אפיונים בלתי נפוצים, כדאי אולי להגיד את זה במפורש.
מוטי כהן: כי הולכים ומבטלים פה תקנה ולא מכניסים במפורש שזה נכנס תחת כנפיה של תקנה אחרת, כדאי אולי...
מוטי כהן: אני אומר, התקנה הזו בוטלה.
מוטי כהן: בישיבה כאן, בפרוטוקול, אמרתם שאולי אפשר להכניס את זה תחת טובין בעלי אפיונים בלי נפוצים, אבל לא רואים את זה מלשון התקנות.
מוטי כהן: מחר זה יגיע לבית המשפט, הם יגידו 'רגע, ביטלו לכם את התקנה שמאפשרת לערוך מכרז סגור בציוד רפואי', למה עשיתם את זה בצורה כזאת?
יואל בריס: כי היתה שאלה פה בוועדה האם להתחיל לפרוט, אני אחזור לדיון שהיה, האם לפרוט 'לרבות' ואז לקחת את כל הנגררות שהיו לנו לתוך התקנה הזאת, או שמא ה'לרבות' הזה יהיה בו כדי להרחיב מדי או לצמצם מדי, שמא ישתמע מכך שכל נסיוב הוא בהכרח עונה או שכל מה שאיננו נסיוב בהכרח איננו עונה, ולכן ההחלטה היתה להגדיר את זה לפי מאפיינים.
יואל בריס: זה עניין של טכניקה, לדעתי, לא של מהות.
מנחם בן-ששון: אני צריך באמת כאן ייעוץ משפטי.
יואל בריס: אפשר לכתוב לרבות.
מנחם בן-ששון: לך זה לא הפריע, אבל אני זוכר את השאלה שעלתה כאן.
יואל בריס: את כל התהפוכה הזאת עשינו פעם או פעמיים, אפשר לעשות אותה עוד פעם.
מנחם בן-ששון: נכון, אבל השאלה נשארת בעינה.
מיכל הורביץ: רציתי לבקש אל"ף, אם אפשר בכל זאת לשקול להגדיל את סכום הפטור בתקנה 40ג'(1(9.
מנחם בן-ששון: לא היום, כי אני רוצה לראות הפרופורציות.
מנחם בן-ששון: אגב, אני חשבתי שאני אענה למר דן, גם אם פרופורציונלית צריך להעלות את זה ליותר, הנטייה שלי לא תהיה להעלות, משום שאני באופן כללי רוצה פחות את הפטור.
מנחם בן-ששון: אבל זו תפיסת עולם, אני עוד לא צריך אותה, כי אם יגידו לי שהם עלו פרופורציונלית נכון, אז אני בכלל פטור מלענות לך על זה.
מיכל הורביץ: עוד אפשרות, אם אפשר במקום להצמיד אותנו למדד המחירים לצרכן, מכיוון שאנחנו מדברים פה על קופות חולים, למדד יוקר---
מנחם בן-ששון: את לא צמודה לשום דבר.
מיכל הורביץ: ההצמדה שביצעו מהעבר עד עכשיו, ביצעו אותה לפי מדד המחירים לצרכן, אני מניחה.
מיכל הורביץ: ולמה לא לפי מדד יוקר הבריאות, כיוון שזה המדד שלפיו אנחנו---
מנחם בן-ששון: כי הצרכן הוא זה שמשלם.
יואל בריס: כן, התקנות האלה הן כולן מדד המחירים לצרכן.
יואל בריס: אגב, אם היו שנים שבהן המדד התקדם אחרת, אז ברור שהבקשה היתה גם אחרת, אבל התקנות האלה עובדות לפי מדד המחירים לצרכן, הן עוסקות ברפש, הן לא עוסקות בהיקף ההוצאה של קופות חולים.
יואל בריס: היקף ההוצאה של קופות החולים צמוד למדד יוקר הבריאות.
מנחם בן-ששון: בעקבות ההערה של מר כהן, בכל זאת אני רוצה לחזור.
מנחם בן-ששון: כשאתה חוזר לסעיף 7, לבדוק את עצמך, אני אהיה יותר נכון להשתכנע להחזיר סעיף קטן 7(8) שהבאתם לנו.
מנחם בן-ששון: היתרון הוא שאל"ף אני אומר שיכול להיות שטעיתי, ובי"ת, יש לי ראייה אינטגרטיבית, אם אני מפסיד היום אמירה עמומה שמישהו יחליט החלטה שתכה אנשים, אני לא מעוניין לפתוח היתרים.
מנחם בן-ששון: אם אני במחיר הגדרה סבירה נשאר עם נחישות של איסור היתרים, אז טוב לי.
מנחם בן-ששון: תרשום את זה כאפשרות.
יואל בריס: או האפשרות השנייה שדנו בה, 'לרבות'.
מנחם בן-ששון: היא היתה עדינה יותר.
מנחם בן-ששון: אני לא רוצה להחליט על זה עכשיו.
מנחם בן-ששון: לא שאני ממהר, אני לא רוצה להחליט כי אני רוצה לראות את התמונה.
יואל בריס: אני חושב שאנחנו נעדיף כנראה את ה'לרבות' דווקא.
מוטי כהן: בסדר, אנחנו יכולים לחיות עם 'לרבות'.
מנחם בן-ששון: ההערה שלו היא במקום וה'לרבות' הוא פתרון יפה.
מנחם בן-ששון: מר בריס, השולחן כולו שמח על 'לרבות'.
עידו עשת: 'לרבות', ואז נכנס 7, 8 ו-9, שהם הסעיפים הספציפיים.
מוטי כהן: תצטרכו לעדכן גם את התקנה שנוהגת לניהול משא ומתן.
מנחם בן-ששון: שם אנחנו נמצאים.
עידו עשת: תקנה 7, המכרז המוגבל שהוא משא ומתן.
יואל בריס: לא, הוא שואל לעניין תקנה 4.
יואל בריס: בתקנה 4 מחקנו את זה.
עידו עשת: בתקנה 4 זה נמחק וההחלטה היתה להעביר את זה לתקנה 7, זו היתה החלטת הוועדה.
עידו עשת: ממכרז סגור למכרז עם משא ומתן.
מוטי כהן: יש לנו בעיה גם עם זה וגם עם זה.
מוטי כהן: אנחנו הסברנו את זה, אני אסביר את זה עוד פעם.
עידו עשת: כשאתה מדבר על בעיה, הבעיה היא על ההעברה, או הבעיה היא של הנוסח שכרגע תוקן ב-7?
מנחם בן-ששון: הוא היה רוצה פטור שהיה לו פעם, הוא לא יקבל אותו.
מוטי כהן: אני לא רוצה פטור, אני רוצה מכרז סגור, לא מכרז פומבי, מאחר ורכש של ציוד רפואי ותרופות בדרך כלל זה---
מנחם בן-ששון: זה עדיפות ב'.
מנחם בן-ששון: עדיפות א' זה מכרז פומבי, כי כשאתה קונה אקמול אתה בוודאי קונה אותו במכרז פומבי, לא?
מנחם בן-ששון: אלא אם כן הורו לך שתקנה אותו יחד עם הספציפיקציה הזאת והזאת.
מוטי כהן: אקמול זה בסל התרופות, כך שיש לזה פטור ממילא.
מוטי כהן: אנחנו מדברים בעיקר על רכש ציוד רפואי כאשר הספקים שמספקים לנו, לבתי החולים הממשלתיים ולכולם---
מנחם בן-ששון: מר כהן, סליחה, אי אפשר לבוא אחרי 20 דיונים ולספר לנו דברים ששמענו אותם בצורה מבריקה מחברתך.
מנחם בן-ששון: אפשר, אבל זה מיותר.
מוטי כהן: אני לא אחזור על זה.
מוטי כהן: אם זה נשמע פה, אז אני לא אחזור.
מנחם בן-ששון: באותן מלים אפילו.
מנחם בן-ששון: היה לה ניסוח כל כך יפה שהחבר'ה חזרו על כך בפגישה הקודמת.
מנחם בן-ששון: היא אמרה את הדברים לפני שלוש פגישות.
גיורא דן: כשמבטלים את ההצמדה למדד משאירים שיקול דעת פשוט בלעדי, מתי לפרסם ואיך לפרסם, אם בכל זאת יש עדכונים.
גיורא דן: השאלה אם לא צריך לכתוב שאחת לזמן מסוים ייעשה עדכון על ידי---
מנחם בן-ששון: אתה נמצא בחלקו הגדול של התקנות הללו בהוראת שעה.
יואל בריס: באופן כללי הנטייה והמגמה של משרד האוצר היא לבטל הצמדות אוטומטיות של סכומים למדד בחוקים השונים ולהשאיר את זה לשיקול דעת לפי הצורך במקרה הצורך להביא כמובן בפני הוועדה עדכון שיחול על כל הסכומים כאחד.
מנחם בן-ששון: אז בבקשה, אתה יכול להיענות לבקשה.
יואל בריס: אני לא יכול להתחייב מתי זה יקרה, זה תלוי ב---
מנחם בן-ששון: לא, אבל הוא רוצה לדעת, אני מניח, את הנוהל.
מנחם בן-ששון: ואם הוא לא רוצה לדעת, אני רוצה לדעת.
מנחם בן-ששון: אני רוצה להיות ודאי שאני, כוועדת חוקה, מסתכל על זה, הכנסת, אני רוצה שתסתכל על זה.
יואל בריס: על עדכון הסכומים?
מנחם בן-ששון: אתה לא הולך לעשות את זה כל יום, אתה הולך לעשות את זה אחת לשלוש שנים, אתה הולך לבדוק---
יואל בריס: לא, הוא הרי לא חושש שאני אעדכן, הוא חושש רק שאני לא אעדכן.
מנחם בן-ששון: נכון, אז מפעם לפעם, הוא אומר לך, תבדוק את הדברים ואם יהיה צורך תביא את זה בצו לאישור ועדת איקס, או ל אישור הכנסת, כנהוג.
מנחם בן-ששון: כי עכשיו עסקנו בזה ועסקנו בסוגיה היום, אני עוד לא אישרתי לכם את הסכומים כי אתם תביאו לי את הדף, והכנסת באותה רמה של מקצועיות, איתכם יחד, תדון.
מנחם בן-ששון: תבדוק את זה, בסדר?
עומר דקל: יש לי הערה קטנה, בהמשך להערות הקודמות של התחולה.