GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מנחם בן-ששון: אני רואה לנגד עיני פה חוב מזונות שלכל אורך הדרך יצרנו את הייחוד.
שלומי מור: משהוועדה חיוותה דעתה ש-2,000 שקל הוא סכום מינימאלי שמעליו אפשר להוציא פקודת מאסר, הייתי מבקש שגם כאן נקבע את הסכום הזה לתקופת המעבר.
מנחם בן-ששון: קודם כל הוועדה צריכה להסכים להוסיף את זה ואם הוועדה תסכים אתה רוצה שזה יהיה 2,000 שקל.
מנחם בן-ששון: אתה לא הסברת את הנימוק, אני רוצה להסביר את הנימוק.
מנחם בן-ששון: הנימוק כנגד, וזה מה שאמר דודו, דודו אמר אני לא רוצה לתת לביטוח הלאומי, אני לא נותן את זה לביטוח הלאומי, אני נותן את זה לילדים ולאישה וזה הייחוד ולכן אני נותן את זה וזה היה מהותו של הדיון הקודם.
מנחם בן-ששון: ביררנו והסתבר שיש דלתות שהן מיועדות ליעדן.
שכיב מוראד שנאן: האם זה כסף שהביטוח הלאומי משלם קודם לאותה אישה שזכאית למזונות?
מנחם בן-ששון: איך שלא יהיה משלם.
שכיב מוראד שנאן: בכל מצב הוא משלם.
דוד רותם: הוא משלם בכל מקרה ועכשיו הוא בא לגבות.
מנחם בן-ששון: אבל חלק ממנו הוא לא ישלם אם הוא לא יוכל לגבות.
מנחם בן-ששון: דיברנו על דלתות, אין טעם שאני אחזור לזה, אדוני חשבתי שאתה תסביר את זה.
שלומי מור: אני מוכן שוב אדוני.
שלומי מור: הביטוח הלאומי משלם איזה שהוא סכום, מקום שהוא מצליח לגבות יותר, את ההפרש הוא משלם לידי הנשים, לפיכך אם לא יהיה בידינו הכלי הזה לא נוכל לשלם יותר ואישה תקבל לכל היותר 2,789 ש"ח.
שלומי מור: אם נוכל לגבות יותר, נגבה לטובתה.
שלומי מור: ועוד יש לזכור שמדובר מהצד השני בחייבי מזונות, למה שנבוא ונקל עם חייבי מזונות כשמדובר בחוב מזונות שזה חוב שמוסרי לגבות אותו.
דוד רותם: מוסרי לגבות אותו, השאלה אם זה מוסרי שהביטוח הלאומי - - -
מנחם בן-ששון: אנחנו דיברנו על זה, זאת תקנה לטובת זכאי המזונות, כמו שנתנו להם בסעיף 74.
נסים זאב: הביטוח הלאומי יכול להשתתף.
נסים זאב: הוא כל כך חס על המסכנים האלה.
מנחם בן-ששון: אדוני, יש לו חוק.
נסים זאב: זה משחק שהביטוח הלאומי רוצה להחזיר לעצמו - - -
מנחם בן-ששון: אז תצביע נגד, תהיה אישה אומללה, תצביע נגד, אני אצביע במליאה, אני מקווה שאני אצליח לשכנע את האנשים.
מנחם בן-ששון: יש חוק, כמו שקודם לא תיקנת את חוק סיוע משפטי אבל החוק הזה וזה היה ברור, אתה עכשיו לא תתקן את חוק הביטוח הלאומי.
מנחם בן-ששון: האישה לא תקבל יותר מאשר הביטוח הלאומי יתן לה, אלא אם כן תיתן לו כלים.
מנחם בן-ששון: לא נתת כלים, היא תקבל את מה שאני קורא הבסיס ואת הדלתא הוא לא יוכל לגבות.
מנחם בן-ששון: אתה נותן לו כאן את אפשרות המאסר כחריג משום שיש כאן מישהו שצריך להגן עליו, הילדים והאישה.
מנחם בן-ששון: אני מבקש להצביע ומי שרוצה להצביע נגד שיצביע נגד.
שכיב מוראד שנאן: אני חושב שהזכות להגן על אותם נשים וילדים צריכה לגרום לנו להצביע בעד.
מנחם בן-ששון: היא קדושה.
מנחם בן-ששון: מי בעד תוספת סעיף (א1) עד גובה 2,000 שקל ירים את ידו.
מנחם בן-ששון: אם אתה רוצה הסתייגות, אתה יכול להוסיף.
מנחם בן-ששון: הצבעה בעד - שלושה נגד - אחד נמנע - אחד אושר
תמי סלע: סעיף קטן (ב) הוא הוראת הדיווח.
תמי סלע: "בתקופה שמיום תחילתו של חוק זה ועד תום ארבע שנים ממועד זה, ידווח שר המשפטים מדי שישה חודשים לוועדת החוקה על יישום הוראות פרק ז' 2 לחוק העיקרי כנוסחו בחוק זה לרבות בתקופה האמורה בסעיף קטן (א)", כלומר תקופת הוראת השעה.
תמי סלע: "ועל השפעתו על תשלום חובות והליכי ההוצאה לפועל".
מנחם בן-ששון: האם צמצמתי פה מדי בדיווח או שהדיווח נדיב על כל מה שעשינו?
מנחם בן-ששון: נדיב.
תמי סלע: הענין הבא, בסעיף 74, אף אחד לא ביקש דיון מחדש, אני מציעה פה בענין מסויים.
מנחם בן-ששון: עמוד 38 סעיף (3).
מנחם בן-ששון: אנחנו פה מדברים על מנגנון אוטומטי.
תמי סלע: אנחנו דיברנו על כך שגם בחוב מזונות יש התראה לפני המאסר, אבל אמרנו שמספיק שנשלחה פעם אחת התראה בתיק ולא צריך לשלוח יותר בכלל.
תמי סלע: לא דיברנו בכלל על תקופה.
תמי סלע: יכול להיות מצב דווקא בחייב מזונות שהוא נשאר לאורך הרבה זמן במערכת שפעם אחת הוא לא ישלם, הוצא נגדו צו מאסר, אחרי זה הוא היה בסדר, עברו שלוש שנים ופתאום נשלחו לו צו מאסר ללא התראה.
תמי סלע: כי אמרנו פעם אחת בתיק.
תמי סלע: אני חושבת שנכון יותר לקבוע איזה שהיא תקופה, וזאת התוספת, אני אקרא את (ג1).
תמי סלע: "על אף האמור בסעיף קטן (ג) לא תשלח התראה לחייב אם נשלחה לו כבר התראה לפני ביצוע צו מאסר באותו תיק, בטרם חלפה תקופה שתקבע, שנה או שנתיים, ממועד המצאתה או מיום שניתן נגדו צו מאסר בתיק האמור".
מנחם בן-ששון: אני חושב שזה שנתיים.
דוד רותם: אני מתנגד.
מנחם בן-ששון: אתה מתנגד בכלל.
דוד רותם: אני רוצה להסביר.
מנחם בן-ששון: זה בא בעקבות ההערה שלך בפעם הקודמת.
דוד רותם: לא התיקון, הסעיף.
דוד רותם: התיקון הזה מה שהוא אומר, אדם שמתחיל לשלם מזונות קיבל התראה, אז אומרים לו, דע לך שעל כל תשלום מזונות שלא תשלם תיכנס לבית סוהר.
דוד רותם: עכשיו מה אתה אומר לו, הוא לא זוכר את זה, הוא הרי משלם.
מנחם בן-ששון: אתה רוצה שהנטל יהיה עליו, אני איתך.
דוד רותם: זה יכול להתנהל מספר שנים וצריך לשלוח התראה אחת לתקופה מסויימת, אחרי זה יכול להיווצר מצב שאדם שלא שילם חוב מזונות פעם אחת והוצא נגדו צו מאסר, לאחר מכן במשך מספר שנים שילם את חובו, יאסר במפתיע בשל אי תשלום מזונות פעם אחת נוספת.
דוד רותם: מי שחייב לשלם מזונות יודע שהוא משלם.
דוד רותם: אז אני לא צריך להשאיר את המסכנה הזאת - - -
תמי סלע: מה דורשים פה, אם דורשים פעם בשנה או בשנתיים לשלוח מכתב בדואר רגיל שמתרה בו על כך שהוא לא שילם והוא יכול להיות צפוי למאסר - - -
דוד רותם: למה אני צריך לתת לו התראה, הוא לא יודע שהוא לא שילם?
דוד רותם: אם את רוצה תשלחי לו אוטומטית התראה, דע לך, נגדך עומדת פקודת מאסר.
מנחם בן-ששון: חברים נגמר הדיאלוג.
מנחם בן-ששון: חבר הכנסת זאב אתה נגד?
נסים זאב: או שיהיה ברור שישלחו פעם בשנה כדי שחייב ידע שבכל פעם שנשלחת לו דרישה לתשלום, עומד צו מאסר נגדו.
נסים זאב: הוא חייב לדעת את זה.
נסים זאב: כי אם שולחים לו פעם אחת הוא חושב שעם ישראל מוחלים זה לזה וגם הקדוש ברוך הוא, אז יכול להיות שאולי אני חייב אבל זה לא עד כדי כך.
מנחם בן-ששון: האם מישהו מבקש רביזיה בעקבות ההצעה של היועצת המשפטית?
תמי סלע: סעיף 76.
דוד רותם: סעיף 75.
תמי סלע: סעיף 75 כבר היה עליו דיון.
דוד רותם: אני רואה פה דבר משונה, שכשאני לא הייתי אז הרצת רביזיה.
מנחם בן-ששון: אני הרצתי רביזיות על כל מה שיכולתי חוץ מאשר דברים שאמרתי שיהיו היום.
דוד רותם: זה היה סעיף שתוקן לפי בקשתי ועשו רביזיה כשאני לא הייתי ועשו לי פה מחטף.
מנחם בן-ששון: אז אדוני יכול להציע רביזיה.
מנחם בן-ששון: אתה מבקש רביזיה?
דוד רותם: אני לא יכול כי אתה כבר עשית רביזיה.
תמי סלע: הוא לא יכול, הוא רוצה הסתייגות.
דוד רותם: אני רוצה שתירשם הסתייגות.
מנחם בן-ששון: ההגינות מחייבת.
תמי סלע: גם הצבענו על זה והנוסח שהיה קודם - - -
דוד רותם: אני מבקש שההסתייגות תהיה לפי הנוסח הקודם.
דוד רותם: לא יכול להיות שהמדינה תחזיק כסף של האזרח ותשלם לו פעם בשישה חודשים וריבית והצמדה היא לא תשלם.
תמי סלע: זה סעיף שהוועדה הצביעה עליו ומתבקש פה דיון מחדש אחרי שהיו לנו דיונים על הנוסח של הסעיף.
תמי סלע: הסעיף הזה מדבר על חלוקת כספים בין זוכים כשיש ריבוי זוכים.
תמי סלע: המנגנון שכרגע שמוצע כאן כרגע הוא כזה, אם יש רק זוכה אחד שנקט בהליכים שהביאו לתשלום החוב, אז הוא זה שתחילה יזקפו לזכותו - - -
יחזקאל סיבק: יש לי הערה על סעיף קודם, סעיף 74 (ו).
מנחם בן-ששון: אדוני הצבענו.
יחזקאל סיבק: יש אי התאמה לתקנה 29, לתקנה 29 (א).
מנחם בן-ששון: אבל זה חוק.
יחזקאל סיבק: אז שיתאימו את התקנה.
מנחם בן-ששון: אז תכתוב לי מכתב על זה ונתאים את התקנות אם יהיה צורך.
תמי סלע: אם היה רק זוכה אחד שנקט בהליך שבעקבותיו התקבלו כספים, אז הוא זה שתחילה יזקפו לזכותו גם על ההוצאות וגם על החוב שחייבים לו ולאחר מכן אם יש יתרה אז היא יכולה להיות מחולקת בין זוכים שלא נקטו בכלל בהליכים.
תמי סלע: אם יש מספר זוכים שנקטו בהליך, ופה הדגש הוא על כך שכשאנחנו אומרים נקטו בהליך זה לא רק המימוש של הנכס אלא גם העיקול והמכירה של הנכס נחשבים לאותו הליך לצורך הענין, כל מי שנקטו בהליכים האלה שהביאו לתמורה יתחלקו בכספים שהגיעו לזכותם, כאשר יש חלוקה קודם כל להחזר ההוצאות באופן יחסי להוצאות שהוציאו ולאחר מכן לתשלום החובות באופן יחסי לחובות שחייבים לכל אחד מהם ורק לאחר מכן אם נותרו כספים ויש זוכים שלא נקטו בהליכים כלפי אותו חייב, אז אפשר יהיה לחלק גם להם שוב בשיעור יחסי.
תמי סלע: הבהרנו פה שלענין זה ולענין הסעיף הזה, כי ההגדרה בחוק ההוצאה לפועל של הליך היא שונה, אבל לענין הסעיף יראו עיקול של נכס, מכירתו או מימושו בדרך אחרת, כהליך אחד.
תמי סלע: יש פה בסעיף קטן, הסעיפים האחרים הם סעיפים שדיברנו עליהם, לענין חוב המזונות אנחנו הבהרנו פה שהעדיפות שלו היא גם כשמדובר על תיק איחוד וגם כשמדובר על חובות שהם לא בתיקי איחוד ושהחלוקה אחרי שזוקפים את הסכומים לטובת תיק המזונות מתבצעת באותה דרך שהסעיפים האחרים מתווים.
מנחם בן-ששון: אני לא רוצה להוסיף.
מנחם בן-ששון: בנושא הזה דנו בפעם הקודמת, אם יש מישהו שרוצה להגיד מילה קצרה.
נסים זאב: יש כלל, שור שנגח ארבעה וחמישה שוורים, שור תם ברור שזה נותן חצי מזה.
נסים זאב: אז כתוב שם, יש לו נותן מפניו, יש לו - - -
דוד רותם: מה פירוש נגח חמישה, תסביר לי את הסוגיה.
נסים זאב: תמיד מה שנותר נותנים לבעל חוב, לא למי שזכה קודם.
נסים זאב: דהיינו, יכול להיות מצב שזה שניגש לבית משפט ראשון הוא למעשה בעל חוב אחרון, יכול להיות שהוא למעשה - - -
מנחם בן-ששון: הרב זאב, אנחנו עסקנו בנושא הזה.
נסים זאב: לכן אני אומר, ההגיון אומר שלא מי שרץ ראשון, ראשון.
דניאל וקס: הוספה כאן המילה מימושו, בלי לפגוע בזכויות ודין קדימה.
דניאל וקס: אם מדובר במשכון אי אפשר לחלק את זה באופן יחסי.
יחזקאל סיבק: אני עדיין חושב שהניסוח של הסעיף כרגע, אני יכול להגיד בעדינות שהוא קטסטרופאלי, התוצאות שלו יהיו קטסטרופה, הוא משנה את כל דיני - - -
מנחם בן-ששון: אני מודה לך על חוות הדעת.
יחזקאל סיבק: אני גם רוצה להעיר למה.
מנחם בן-ששון: אני לא רוצה לשמוע.
יחזקאל סיבק: אנחנו נצטרך להתמודד - - -
מנחם בן-ששון: אדוני, יועצת משפטית עבדה יום ולילה, יש כל מיני ביטויים שאפשר להשתמש בהם.
מנחם בן-ששון: אני לא אוהב את הביטוי הזה.
יחזקאל סיבק: אני מתנצל על הביטוי אבל המהות נשארת.
מנחם בן-ששון: אדוני תודה.
ליאור שפירא: מה שסוכם כאן זה שמי שפועל במסגרת ההוצאה לפועל, אותו נפצה ראשון.
ליאור שפירא: התוספת שעכשיו הכניסו לענין זה, מכירתו של הנכס או מימושו בדרך אחרת כהליך, תקעקע את הנקודה הזאת.
ליאור שפירא: כי שעשה את המימוש הוציא עוד קצת כסף יותר ממי שעשה את השאר.
דלית זמיר: קודם כל לגבי שתי ההערות הקודמות שהיו, אין בזה בשביל לשנות את דין הקדימה, הכוונה פה דווקא היתה להשאיר את דין הקדימה בדיוק כפי שהוא והמטרה היא לומר ששני אנשים שהטילו אותו עיקול החלוקה ביניהם צריכה להיות שווה בשווה, לא שווה בשווה, פריט פסול, ולכן לא שינינו את דין הקדימה בכלל וסעיף קטן (ג) לא נמחק.
דלית זמיר: סעיף קטן (ג) אומר, אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מזכות קדימה או מעדיפותו של זוכה או נושה על פי כל דין אחר וזה עונה אולי לענין ההוצאה לפועל.
דלית זמיר: ברור שאם יש מישהו שיש לו משכנתא אז הוא קודם.
דלית זמיר: אין פה כוונה לשנות את הדין.
דלית זמיר: לענין ההוצאות והמימוש, בשביל זה הכנסנו את הסעיף החדש, בשביל זה אמרנו שיש פה חלוקה בשני שלבים, לא נותנים, אם יש לך חמישה עיקולים על אותו נכס, אני לא אתן לכולם שווה בשווה, פריט פסול לפי גובה החוב, אלא אני אקח בחשבון את ההוצאות שהם הוציאו וקודם כל נחלק לפי ההוצאות היחסיות, כך שמישהו שביקש מימוש והוציא יותר הוצאות בגלל המימוש יקבל באופן יחסי יותר.
דלית זמיר: עדיין מצאנו לנכון לא לתת לו את כל הוצאות המימוש לפני היתר מאחר שיכול להיות מצב שבו אדם מסויים הטיל עיקול על נכס, ראשון, וכתוצאה מזה הנכס הזה לא נמכר, אדם אחר שאחרי שנתיים הטיל עיקול וגם ביקש לממש, ברור שהמימוש שלו יתאפשר כתוצאה מהעיקול הראשון שנעשה, ולכן כל ההוצאות שהוצאו במטרה לממש את הנכס צריכות להילקח בחשבון כך שמי שהוציא את ההוצאות הגדולות יקבל באופן יחסי יותר ולכן הזכות שלו נשמרת.
נסים זאב: הבנתי שמדובר רק בהוצאות.
נסים זאב: אם מדובר בהוצאות בוודאי צריכים קודם כל לשלם את ההוצאות.
נסים זאב: לא על זה מדובר, מדובר כאן שהוא קדם, יכול להיות איתרע מזלו או לא איתרע מזלו ובסופו של דבר אני נותן לו פריבילגיה כיוון שהוא הלך ראשון.
תמי סלע: הסעיף לא נותן פריבילגיה לראשון.
מנחם בן-ששון: אדוני אתה שואל, יש פה אי הבנה, היא תקריא לך את התשובה.
נסים זאב: יכול להיות שאחד כבר נמצא בסוף ההליך ואחד באמצע ההליך, זה לא אומר שהוא צריך להיות מקופח.
מנחם בן-ששון: עכשיו התשובה של היועצת המשפטית ונוכל להצביע.
מנחם בן-ששון: הסעיף מדבר רק על חשבון ההוצאות והאגרות שהוציאו.
תמי סלע: הוא מדבר גם וגם אבל הוא עושה הבחנה ובכל מקרה לא נותן עדיפות לקודם בזמן.
תמי סלע: הוא נותן עדיפות למי שנקטו בהליכים.
תמי סלע: אני רוצה רק לומר להערות של לשכת עורכי הדין, בכל מקרה שבו הסכום יכסה את ההוצאות שהוצאו לא יהיה הבדל בכלל, כל אחד יקבל את ההוצאות שהוא הוציא.
תמי סלע: רק במקרה שאפילו את ההוצאות הסכום לא מכסה אז זה יתחלק באופן יחסי, כל אחד ירד לו קצת מההוצאות שהוא הוציא.
תמי סלע: אפשר לחשוב שהגישה הזאת יותר צודקת אבל אפשר גם לחשוב שגם אחרים שהוציאו הוצאות על עיקולים גם הם צריכים לקבל החזר הוצאות ועדיין החלוקה היחסית תישמר, מי שהוציא יותר יקבל יותר.
מנחם בן-ששון: שאלה ראשונה היא על הרביזיה, מי בעד הרביזיה ירים את ידו.
מנחם בן-ששון: מי בעד נוסח הייעוץ המשפטי ירים את ידו.
מנחם בן-ששון: עמוד 40 סעיף (א1), תיק האיחוד.
תמי סלע: לא הצבעתם על כל 76?
מנחם בן-ששון: לא, הצבענו רק על (א).
מנחם בן-ששון: אני רוצה להצביע על התיקונים והעריכה שמתייחסת לסעיפים אחרים בהמשך סעיף 76, למען הסר ספק, עמוד 39 ועמוד 40.
מנחם בן-ששון: תיקון סעיף 76.
תמי סלע: עמוד 42, יש בסעיף 81 (א3) שתי הסוגיות, זה הסעיף שדיברנו עליו של ריבית על שטרות.
תמי סלע: ענין אחד זאת הערה שקיבלנו לגבי ההתאמה לפקודת השטרות ובדקנו את פקודת השטרות ואכן נדרשת התאמה לענין המועדים שמהם תיווסף הריבית, כשלענין שטר שהוא בר פירעון עם דרישה, שזה צ'קים, רוב השטרות שמוגשים להוצאה לפועל זה מה שיחול עליהם, זה לפי הצעתו של חבר הכנסת רותם, יום הצגת השטר לפירעון.
תמי סלע: ובמקרים אחרים שהם הנדירים, יום חלוטו של השטר, היום שבו הוא בתוקף ולפעמים יש מועד בשטר חוב שהוא לא שטר שהוא בר פירעון עם דרישה, שאז זה יהיה המועד הרלוונטי.
תמי סלע: אלה ההוראות בפקודת השטרות.
תמי סלע: כאשר מדובר על ריבית הסכמית, מה שכתוב בסייפא, מקום שנאמר בשטר שיש לפרעו בריבית, לפי המועדים האמורים בסעיף 8 (ד) לפקודת השטרות, גם זה מיעוט המקרים, אבל צריך שתהיה התאמה להוראות בפקודת השטרות בענין הזה.
דוד רותם: קיבלתם את ההצעה שלי?
תמי סלע: כן, היא עדיין תחול על רוב השטרות, אבל יש כאלה, זה מחייב דיון מחדש ויש עוד נקודה.
דוד רותם: יום חלוטו, יש הגדרה, מה זה חלוט?
תמי סלע: זה הנוסח בפקודת השטרות, היא קצת ישנה, זה היום שהוא בתוקף.
תמי סלע: הנקודה השניה שטעונה רביזיה בסעיף הזה, זה טעות, בעמוד 44 בסעיף קטן (ה), הראשון, יש שם שני (ה), אחד מהם יהיה (ו), קבענו את סמכות ראש ההוצאה לפועל להקטין את תוספת הפרשי ההצמדה וריבית, החלנו אותה על תוספת הריבית וסעיפים קטנים (ב) עד (ד) כשסעיף קטן (ד) זה ריבית הסכמית או ריבית שהיא לפי חיקוק או פיצוי אחר לפי חיקוק ולשם אנחנו לא התכוונו להפנות, לכן זה צריך להיות (ב) עד (ג) בהתאמה למה שיש בחוק פסיקת ריבית והצמדה.
מנחם בן-ששון: אני אלך על שני השינויים האלה.
דוד רותם: למה הוצאנו את (ד), על (ד) היה ויכוח הרי, ב-(ד) אמרנו למה אל ניתן לו סמכות נגיד בתביעות של רשות מקומית שיש שם ריבית מיוחדת, לא הוא לא יוכל שם לקבל?
תמי סלע: ריבית שהיא לפי חיקוק?
תמי סלע: זה דברים שלא קיימים היום.
מנחם בן-ששון: אני רוצה קודם דיון ברביזיה.
מנחם בן-ששון: מי בעד - - -
קריאה: סמכות כן ניתן לתת לו, זאת לא בעיה.
תמי סלע: אפשר לעשות הרבה דברים.
תמי סלע: היום לפי חוק פסיקת ריבית והצמדה אין סמכות להפחית ריבית הסכמית או ריבית שנקבעה בחיקוק ספציפי, אנחנו לא התכוונו פה לשנות.
קריאה: בדיני עבודה לא ניתנת להם הסמכות הזאת?
קריאה: בדיני עבודה בהלנת דמי חופשה או דמי פיטורין כן יש שם זכות להפחית.
תמי סלע: שם זה דיון בבית משפט.
תמי סלע: פה מדובר על חוב, זה לא דיון בבית משפט.
מנחם בן-ששון: מי בעד התוספת בעמוד 42 פיסקה (1) והשינוי בעמדו 44 פיסקה (ה) ירים את ידו.
מנחם בן-ששון: אז גם זה עבר פה אחד.
תמי סלע: עכשיו אנחנו בתוספת השניה.
תמי סלע: יש לנו אותה ויש לנו את סעיפי התחילה והוראות המעבר, זה מה שנותר.
תמי סלע: בתוספת השניה אני אמנה את כל השינויים, זה גם יחייב דיון מחדש, כבר הצבענו עליה.
תמי סלע: לגבי רשם האגודות השיתופיות, במגעים אחרונים שהיו לנו איתם הובהר לנו כמו שהובהר לנו לגבי רשם העמותות ורשם המפלגות, שהמידע על הכנסות מצוי בתוך מאזנים, בתוך דוחות, שכדי להגיע אל המידע הזה צריך לעשות עבודה פרטנית ידנית, זה לא מידע שהוא נגיש, הוא לא ממוחשב, הוא גם לא בהכרח מעודכן ולכן כרגע גם לאור היקף החייבים שהם אגודות שיתופיות לא נראה שזה הדבר שצריך לעמוד עליו, אני כן אומר שהתוספות האלה הן דינמיות, שר המשפטים יכול להוסיף גורמים, לשנות את המידע, להוסיף מידע שאפשר ואז אם רואים שיש מידע נוסף שנדרש וגם אפשר להשיג אותו, אפשר יהיה להוסיף, אבל כרגע זה לא.
תמי סלע: לגבי רשם העמותות ורשם המפלגות, גם לגבי שיעבודים לא נמצא אצלו מידע וגם לגבי נכסים והכנסות, זה שוב רק בתוך דוחות שהם לא מעבדים אותם בצורה שתאפשר להעביר את המידע ודווח לנו גם שמדובר על מספר מאוד קטן של חייבים, כמובן שאם זוכה רוצה לגשת לשם לעיין בתיק ולהוציא מידע הוא יכול וגם עושים את זה היום, אבל בצורה ממוחשבת דרך המאגרים זה לא יתאפשר.
תמי סלע: ברשם החברות והשותפויות המידע שקיבלנו הוא שאין להם מידע על נושאי מישרה בכלל, כל המידע האחר נמצא שם אבל לא לגבי נושאי מישרה.
תמי סלע: בעמוד 47 מלכתחילה הוועדה אישרה לגבי מידע על סך הוצאות החייב שאפשר יהיה לבקש אותו מ"בזק" ויש גם בעלי רשיון כללי למתן שירותי "בזק" פנים ארציים אחרים, אז אנחנו מרחיבים את הענין הזה.
תמי סלע: מציעים להרחיב.
תמי סלע: אותו דבר לגבי פרט 17 לגבי חברת חשמל, שיכולים להיות גם בעלי רשיון אספקה אחרים כהגדרתם בחוק משק החשמל, פה יש גם תוספת שהמידע על סך הוצאות החייב הוא בגין צריכת חשמל וזה בגלל שיש סוגים של חייבים שמקבלים מהם מידע על הוצאות.
תמי סלע: תאגיד בנקאי, זה משהו שעסקנו בו לענין חברות האשראי אבל הוא רלוונטי גם פה, לגבי ערבויות בנקאיות שהן בתוקף ולא רק בשישה חודשים, כי מה שמעניין זה מה שעדיין בתוקף, מה שחי.
תמי סלע: וגם לגבי הלוואות שטרם נפרעו, לא לפי התקופות.
תמי סלע: עוד דבר שחשוב לי לציין, מלכתחילה אנחנו דיברנו על ערבויות בנקאיות שניתנו לטובת החייב, ואז קיבלנו הערה שזה לא משהו שניתן לאתר אותו, היכולת שלהם לאתר דברים שהחייב ביקש אותם ולא דברים שניתנו לטובתו.
תמי סלע: הרלוונטיות היא שונה, זה מעיד על המחוייבויות שלו אבל זה לא מעיד על הנכסים שלו.
מנחם בן-ששון: אבל זה קצה של חוט, על זה העיר אז גנות.
תמי סלע: רק לתשומת ליבכם.
תמי סלע: היתה פה גם הערה של איגוד הבנקים שהעבירו לנו, זה לא במסגרת ההצעה לדיון מחדש של מישהו, אבל שיש להגביל את המידע רק לגבי חייב יחיד, אני לא חשבתי שזה נכון, גם לגבי מידע שהוא תאגיד יכול להיות רלוונטי, זה הלוואות.
תמי סלע: לגבי מבטח.
דוד רותם: כשאת כותבת דיון מחדש זה רביזיה?
תמי סלע: מוצע לדיון מחדש זה רביזיה.
דוד רותם: אבל אם כתוב שהיה דיון מחדש?
תמי סלע: אם כבר היה אז אי אפשר.
תמי סלע: על אחד הפרטים בתוספת עשינו דיון מחדש.
תמי סלע: חברות האשראי בדיון הקודם היו פה ועשינו ספציפית.
תמי סלע: לגבי מבטח שוב הענין של הערבויות וההלוואות.
תמי סלע: יש פה נקודה שאחר כך נגיע אליה כשנדבר על התחילה של הסעיפים האלה, פירקנו בסעיף 20 את המידע לשתי קבוצות כי מועדי התחילה, האפשרות לקבל את המידע הזה תהיה שונה לגבי זכויות החייב כלפי המבטח ולענין הלוואות.
תמי סלע: את המידע על זכויות החייב כלפי המבטח ניתן יהיה לקבל במועד מוקדם יותר ואת המידע על ההלוואות שהוא גם רלוונטי אבל הוא לא לצורכי עיקול נכסים אלא הוא לצורכי מידע על המצב הכלכלי של החייב, זה יהיה במועד מאוחר יותר ואותה הפרדה שהיא כרגע לא מסומנת מוצעת גם בפרט 21 לגבי חברה מנהלת, כך שזכויות החייב בקופת גמל המנוהלת בידי החברה המנהלת יהיו פרט אחד ויתאפשר לקבל אותו מוקדם יותר והלוואות שהחייב קיבל מהחברה המנהלת יהיו פרט שתיים.
תמי סלע: יש פה פרט נוסף שמוצע להוסיף וזה מידע מהנהלת בתי המשפט וזה חשוב במיוחד לאור ההפרדה ומה שמוצע זה פסקי דין בתובענות לסעד כספי או בעל שווי כספי שהחייב צד להם, ערבויות ערבונות או פקדונות שניתנו בהם והליכי חדלות פירעון המתנהלים כנגד החייב והחלטות שהתקבלו בהם כשהליכי חדלות פירעון זה גם פשיטת רגל, גם פירוקים וגם כינוס נכסים, הליכי פשרה או הסדר.
דוד רותם: רק צריך להגביל את זה.
קריאה: זה לא דורש תקציב נוסף?
דוד רותם: צריך להגביל את זה לכמה שנים.
דוד רותם: משום שהנהלת בתי המשפט מבערת את התיקים, הם לא שומרים את זה לעולם ועד ואת הרישומים של הערבויות שאני הכנסתי לתיק אין לכם.
תמי סלע: זה נכון, לגבי פסקי דין אני חושבת שצריך להגביל.
מנחם בן-ששון: שלוש שנים?
דוד רותם: לא יודע, הם מבערים תיקים כל כמה שנים?
מנחם בן-ששון: לשכה, כמה שנים?
מנחם בן-ששון: הוצאה לפועל כמה?
מנחם בן-ששון: קיבלת שלוש.
מנחם בן-ששון: תרשמי את ההערה של רותם.
מנחם בן-ששון: חבר הכנסת רותם, אומרת לי היועצת המשפטית שאם יש להם שיתנו, אם אין להם שלא יביאו.
מנחם בן-ששון: אם הם כבר נתנו לנו את הבונוס הזה למה שלא נרוויח.
מנחם בן-ששון: עמוד 50 סעיף 5.
תמי סלע: גם בעמוד 50 סעיף 5 זה שינוי של חברת החשמל לבעל רשיון חלוקה.
תמי סלע: על התוספות צריך לעשות רביזיה.
מנחם בן-ששון: מי בעד קבלת הרביזיה ירים את ידו.
מנחם בן-ששון: מי בעד התיקון לפי הייעוץ המשפטי על כל הסעיפים, ירים את ידו.
מנחם בן-ששון: עמוד 51, חדש, תיקוני חוקים.
תמי סלע: מה שנותר לנו זה סעיף התחילה ואחר כך התחולה והוראות המעבר.
תמי סלע: התחילה המוצעת לכל - - -
מנחם בן-ששון: מה עם עמוד 51 סעיף 42, תיקון חוק פיצוי נפגעי תאונות דרכים?
תמי סלע: אין צורך.
תמי סלע: זה ירד.
תמי סלע: אנחנו עכשיו בעמוד 53 סעיף 49.
תמי סלע: ראשית התחילה המוצעת לכל הוראות, ברירת המחדל היא שישה חודשים מועד הפרסום.
תמי סלע: זה סעיף קטן (א).
תמי סלע: 49 סעיף קטן (א) זה הדבר הראשון.
תמי סלע: אחר כך יש לנו לגבי סעיפים ספציפיים אז אולי כדאי קודם על זה.
מנחם בן-ששון: מבחינתי זה ככה וככה, תחולתו של חוק זה ביום 1 במאי 2009.
מנחם בן-ששון: תניחי שישה חודשים מיום פרסומו, מי יודע לקראת מה אנחנו הולכים.
תמי סלע: סעיף קטן (ב) מדבר על תחילתו של סעיף 7 (ב) שזה הסעיף שמאפשר לקבל מידע מכל המאגרים שעכשיו עברנו עליהם שהם בתוספת ופה הסעיף הוא מדורג.
תמי סלע: הסעיף עצמו יכנס לתוקף מתחילת החוק כולו, אבל אי אפשר יהיה לקבל מידע מכל המאגרים מיד במועד הרשום.
לאה רוזנטל: אני מטעם הרשם, דווקא בנושא של שיעבודים אין לנו בעיה שזה יהיה מיידי, אבל מה שביקשנו קודם - - -
תמי סלע: איזה רשם?
לאה רוזנטל: רשם האגודות השיתופיות.
לאה רוזנטל: אז שיעבודים זה בסדר וגם הכל ממוחשב ואפשר מיידית הכל להוציא, אבל אני באתי להגיד שאנחנו לא מסכימים בקשר להכנסות.
תמי סלע: ההכנסות ירדו ממילא אז זה יכול להיכנס לראשון.
תמי סלע: הקבוצות שכרגע מוצעות פה לענין המאגרים.
תמי סלע: קבוצה ראשונה, שזה עם תחילתו של החוק כולו, אחרי שישה חודשים, יש לנו את הביטוח הלאומי, מרשם האוכלוסין, רשות הרישוי, רשם כלי שייט, רשם כלי טייס, שזה ידני וכרגע נאמר לנו שגם האגודות השיתופיות אלא אם כן מישהו יאמר אחרת, מכיוון שנותרו רק השיעבודים ועל זה אומרים לנו שאין בעיה.
תמי סלע: בקבוצה השניה יש לנו את הכונס הרשמי, רשם החברות והשותפויות, רשם המשכונות, מינהל מקרקעי ישראל וחברות האשראי וכן מבטח לענין זכויות של החייב וחברה מנהלת לענין זכויות החייב בקופת הגמל, שתי הפיסקאות הנפרדות.
קריאה: בשביל מה עושים את ההפרדות האלה?
תמי סלע: כי יש דברים שהם יכולים כבר להעביר, שהם כבר היום יודעים להעביר אותם לצרכי עיקולים ויש דברים הם חדשים שעד היום הם לא העבירו מידע לגביהם.
שכיב מוראד שנאן: אבל יש קופות גמל שהן לא ניתנות לעיקול.
תמי סלע: הקבוצה השלישית זה תאגידים בנקאיים.
דוד רותם: זה לא מסתדר לי פה.
דוד רותם: דיברנו על המסלול המהיר ואמרנו שאחרי - - -
תמי סלע: אוגוסט 2009.
מנחם בן-ששון: אוגוסט 2009, אז יש לך את שני המעגלים.
דוד רותם: לא נכון, המעגל השני כתוב ב-1 לאוקטובר.
תמי סלע: אוגוסט 2009, אחר כך יש תאגידים בנקאיים באוקטובר שזה המעגל השלישי.
תמי סלע: אוקטובר 2009.
תמי סלע: אני אסביר.
תמי סלע: המעגל הראשון לא כתוב כפיסקה בגלל שהוא נכנס יחד עם כל החוק.
תמי סלע: המעגלים שהם במועד אחר, לכן השני זה הראשון והשלישי זה השני.
שכיב מוראד שנאן: בשני מה הוספת חוץ - - -
תמי סלע: חוץ מהכונס הרשמי ורשם החברות והשותפויות ורשם המשכונות ומי שכתוב באוגוסט, הוספתי את המבטח לענין זכויות החייב כלפי המבטח וחברה מנהלת לענין הזכויות שיש לחייב בקופות גמל שבניהולה.
תמי סלע: והקבוצה השלישית שכוללת את הממונה על רישום ציוד מכני הנדסי, חברות משכנות, לפי הצעת הממשלה מרשם המקרקעין, על זה תיכף אני אפרט עוד, בעלי רשיון טלפון נייח, בעלי רשיון אספקה, בעלי רשיון טלפון נייד, חברות ביטוח לענין הלוואות.
שכיב מוראד שנאן: אדוני היושב ראש, יש ויכוח קשה בממשלה, אפשר להבין על מה?
מנחם בן-ששון: לא יודע, אני מוכרח להיות מרוכז בשתי חזיתות, אחת זה לשכת עורכי הדין והשניה זה בטקסט עצמו.
תמי סלע: מה שמוצע לענין הקבוצה האחרונה זה שההחלה תהיה החלה הדרגתית בצווים של שר המשפטים באישור ועדת החוקה והיא תצטרך להיעשות עד למועד של עוד שלוש שנים, נובמבר 2011 ואם עד אז לגבי הגורמים האלה לא יוצאו צווים אז זה יחול לגביהם אוטומטית.
תמי סלע: יש מחלוקת לענין מרשם המקרקעין, ההצעה של הממשלה היא לכלול את מרשם המקרקעין בין הגורמים שבקבוצה האחרונה.
תמי סלע: הצעה אחרת שעלתה והיא מופיעה פה כחלופה - - -
דוד רותם: בשום פנים ואופן.
תמי סלע: הם נמצאים פה והם יסבירו למה הם לא יכולים לעמוד בזה כרגע.
תמי סלע: יש פה איזה הצעה חלופית של לעשות הבחנה לפי סכומים, שבתקופה יותר מוקדמת בחובות, רק בחובות, מסכום מסויים ומעלה אפשר יהיה לקבל מידע ממרשם המקרקעין כשצריך להבין שזה ידרוש עבודה ידנית, זה לא יהיה ממוחשב מלא, כשהרציונאל שעומד מאחורי זה, מצד אחד כן להפחית את העומס שמוטל עליהם שהם כנראה לא יכולים לעמוד בו ולא בטוח שגם בזה הם יכולים לעמוד, את זה הם יגידו.
תמי סלע: מצד שני, יש רלוונטיות כשמדברים על עיקול מקרקעין, שעל חוב של 2,000 שקל אף אחד לא מתכוון למכור מקרקעין גם ככה, זה יותר רלוונטי לחובות יותר גדולים, העיקול ובטח המימוש של העיקול.
שכיב מוראד שנאן: שאלה אחת ברשותך, מה קורה במקרה של צו ירושה או צוואה שהבן אדם זכאי לבעלות מסויימת על מקרקעין שעוד לא מומשה הלכה למעשה.
דוד רותם: לא יודעים מזה.
שכיב מוראד שנאן: כשיש צו קיום צוואה בבית משפט.
תמי סלע: רשם הירושה לא נמצא פה כגורם שמעביר מידע.
איילת כהן מעגן: אני חושבת שיש טעות טכנית, אנחנו הפכנו להיות סעיף פרט 16 והוא לא נכלל בסעיף קטן (3).
מנחם בן-ששון: את רשומה באמת ב-(3) ואת פרט 16 ולא 17.
מנחם בן-ששון: תיקון טעות, אם זה נכון נתקן את זה.
איילת כהן מעגן: הערה נוספת, אנחנו מבקשים מאחר שיש מספיק זמן לתחולה, שהתקנות יותקנו עד אז.
מנחם בן-ששון: זה אמרנו, זה הקרטגו, כל אחד יש לו קרטגו שלו.
אריה כהן: אני רוצה רק להעיר הערה לנושא של הסעיף שמתייחס לגבי קופות הגמל, לגבי הקופה המנהלת.
אריה כהן: אני העברתי לוועדה מסמך שנותן כרגע פתרון ביניים שאמור לתת כרגע מענה כאשר אנחנו אמורים בתוך התקופה הזאת לפנות לאותם הקופות האמונות ולקבל גם את ההרשאה שיעבירו את המידע.
אריה כהן: נכון להיום מה שקורה, כל הקופות המנהלות נתנו הסכמה לבנקים שהם היום הגורם המתפעל, נתנו להם הסכמה רק להעביר את הביצוע של העיקולים, במסגרת העיקולים מקבלים את המידע, לכן אנחנו אמרנו שאת החלק הזה של המידע אנחנו נקבל אותו במסגרת העיקולים בשלב הנוכחי ולאחר מכן אנחנו נפנה במקביל שהם יתנו את ההרשאה לכל הקופות גם למסור את המידע.
אילנה יעקב: מרשם המקרקעין.