GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אילנה יעקב: אנחנו לפני שנה הופענו בפני הוועדה והסברנו את התהליך הממושך והמייגע של הפקת מידע על נכסי חייב לפי שם ותעודת זהות, הואיל והמערכת היום לא מפיקה את המידע הזה וכדי להשיגו אנחנו נאלצים להיכנס לכל אחת מלשכות המרשם להקליד איזה שהוא צירוף מסויים וממוקד של מספר תעודת הזהות, לעשות בדיקה ושאילתא כזאת עורכת בממוצע לפי בדיקות שעשינו כ-40 דקות לכל חייב.
מנחם בן-ששון: לכן אמרנו 10,000 שקל.
אילנה יעקב: אנחנו לא נוכל גם על בסיס ההגבלה הזאת להמשיך ולתת את השירותים הרגילים שאנחנו נותנים ברישום עיסקאות ומשכנתאות ופרצלציה.
מנחם בן-ששון: גבירתי לא היתה פה, היה פה הכונס הרשמי, גם הוא אמר שזה הולך, לכן חילקתי עד 10,000 שקל תוכלו כי זה חובות כבדים ותתנו את זה ידנית וזה יעלה 40 דקות עבודה ומי שצריך לשלם ישלם את זה, אנחנו משלמים אגרות.
ניסן גלבן: אם יורשה לי להוסיף.
מנחם בן-ששון: לא, לא צריך, מה עוד יש להוסיף?
ניסן גלבן: לגבי המרשם.
מנחם בן-ששון: אז מה אתם רוצים שאני אעשה, שאני אמחוק את המרשם.
ניסן גלבן: להוריד את הנושא של 10,000 שקל מסיבה פשוטה, הטאבו סתום.
מנחם בן-ששון: ממשלת ישראל.
דוד רותם: גם אני בעד להוריד את ה-10,000 שקל.
דוד רותם: מנחם, אני מסכים להוריד את ה-10,000 שקל.
מנחם בן-ששון: גבירתי אני מוכן לעצור את הדיון בחוק.
דוד רותם: הוא צודק, אנחנו נוריד את ה-10,000 שקל.
מנחם בן-ששון: גבירתי, מה את רוצה לעשות?
דלית זמיר: יש לנו עמדות נוגדות, אנחנו רוצים להכניס את מינהל מקרקעי ישראל ב-2011, את רשם המקרקעין.
מנחם בן-ששון: אנחנו על זה לא נצביע היום.
דוד רותם: ומתי נקבל את האגרות?
מנחם בן-ששון: לא יודע, אני לא מקבל תשובות לשאלות.
מנחם בן-ששון: אדוני הביא איתו את האגרות?
קריאה: האגרות, כל המידע נמסר לוועדה.
מנחם בן-ששון: זה הסעיף האחרון שנשאר.
מנחם בן-ששון: שלושת המעגלים.
מנחם בן-ששון: חבל לי שהממשלה לא מתואמת על זה ואני לא יכול להצביע.
מנחם בן-ששון: אני לא יכול להצביע על כל החוק.
דלית זמיר: למה לא מתואם?
מנחם בן-ששון: אתם לא מסכימים לי אז אני לא רוצה להצביע על זה.
מנחם בן-ששון: יש איזה שהיא הגינות בעבודה, אני מבין שהיא לא קיימת כאן היום, זה לגיטימי, זה בסדר, אין חוק.
קריאה: אדוני, אנחנו היינו כאן ביום שני - - -
מנחם בן-ששון: אתם לא צריכים להבטיח, אני לא צריך להבטיח להצביע היום על החוק.
מנחם בן-ששון: אני לא גמרתי להצביע על החוק, תחזור, תביאו, איך אמרתי מר מדיוני, תביא תוצאות טובות יותר.
דוד רותם: אמרנו לכם בזמנו, אם לא יהיו לכם תאריכים - - -
מנחם בן-ששון: אני מוכן לתת לכם חמש דקות.
מנחם בן-ששון: תתעשתו, תביאו לנו הצעה סבירה בחמש דקות, אתם יכולים להספיק בחמש דקות או לא?
דלית זמיר: ההצעה היא רק לגבי מרשם המקרקעין?
מנחם בן-ששון: רק לגבי מרשם המקרקעין.
דלית זמיר: אנחנו מדברים על זה שמבחינת יכולת כלכלית - - -
מנחם בן-ששון: אז תגידי לי שאת לא יכולה.
מנחם בן-ששון: היה לך סיפור עם הכונס הרשמי, לחצת אותו, אתם לא רוצים אז לא.
דוד רותם: הזהרנו אתכם מראש שזה לא יעבור, אתם קבעתם תאריכים, אין לכם יכולת אז תגידו.
מנחם בן-ששון: הדבר היחידי שנשאר לי זה המרשם.
מנחם בן-ששון: אני מוכן לקבל מעגל של 10,000 שקל, אני מבין את זה, יש שני שלבים, אתם לא רוצים אז בסדר.
מנחם בן-ששון: גבירתי אני רוצה שתביני, כשמשרד ממשלתי מוביל חוק יש לו אחריות עליו, אז הוא לוקח גוף מחוץ למשרד שלו וכופה אותו, קל וחומר בן בנו של קל וחומר שהאגף הזה אצלו בתוכו.
מנחם בן-ששון: אם את לא מסוגלת אז אני לא מסוגל לתת לך את החוק.
מנחם בן-ששון: את לא יכולה להגיד, עם כל הכבוד, שהוועדה לא התאמצה.
מנחם בן-ששון: את לא יכולה להגיד - - -
דלית זמיר: אני חושבת שיש לנו חוק שכולל הרבה מאוד סעיפים פרט לסעיף הזה.
מנחם בן-ששון: אבל אתם אמרתם שזה במעגל ראשון, לא אני.
דלית זמיר: אני לא אמרתי שזה במעגל הראשון.
מנחם בן-ששון: המקצוענים אמרו לי.
דלית זמיר: מבחינת מאגרי מידע יש לנו הרבה מאוד מאגרי מידע, אנחנו בסך הכל אומרים שמבחינת מרשם המקרקעין ניתן יהיה לעמוד בזה ב-2011.
מנחם בן-ששון: גבירתי, אני הולך להצביע בניגוד לעמדת הממשלה ואם אתם רוצים שתקחו את החוק, תשקלו את זה, עם כל הכבוד.
מנחם בן-ששון: אני מציע את זה בצורה מידתית, חוב פסוק העולה על 10,000 שקל כמו שהציעה היועצת המשפטית לפי בקשתי והדברים האחרים יגיעו למעגל שלישי.
מנחם בן-ששון: זה אני מוכן להציע.
דוד רותם: אני מבקש לקבל את הגישה השניה שאומרת שמרשם המקרקעין כולו מהשלב הזה.
מנחם בן-ששון: לא היה אף אחד שהציע.
דוד רותם: אני מציע.
מנחם בן-ששון: בסדר, אני נותן לך אפשרות להציע את זה.
מנחם בן-ששון: אני אתן לך אפשרות, אני אצביע על זה אפילו בנפרד אם תרצה.
תמי סלע: סעיף קטן (ג) זה סעיף שמוצע שלפיו שר המשפטים יוכל לדחות , לתת איזה שהיא גמישות - - -
מנחם בן-ששון: זה משהו אחר, זה לא מאגרי מידע.
תמי סלע: סעיף קטן (ג) בתוך 54 מתייחס למועדים שאמרנו בסעיף קטן (ב) לגבי מאגרי המידע ומשאיר איזה שהיא גמישות בתוך המועדים האלה לדחות בשלושה או בשישה חודשים, לפי מה שהוועדה תחליט אם בכלל, את המועדים שקבועים בסעיף קטן (ב).
מנחם בן-ששון: אני ממליץ לא לאשר.
תמי סלע: כדי שלא יצטרכו לתקן את כל החוק אם יראו שיש איזה שהוא עיכוב של שלושה עד חצי שנה.
דוד רותם: אני מוכן לעשות את זה הפוך.
דוד רותם: הוועדה רשאית על פי בקשה, לא שהשר רשאי ואנחנו באישור שלנו - - -
תמי סלע: הוועדה לא מוציאה צווים, זה הרשות המבצעת.
דוד רותם: לא צווים, אנחנו קבענו תאריך, אם הוא יפנה אלינו ויגיד, אני מבקש שתאפשרו לי להאריך את התאריך - - -
מנחם בן-ששון: זה מה שהוא אומר פה.
תמי סלע: אבל זה באישור הוועדה.
מנחם בן-ששון: זה באישור הוועדה, זה בסדר אם אתה רוצה את זה.
דוד רותם: לא, אז אני לא רוצה את זה.
תמי סלע: אלה הסעיפים שנוגעים למאגרי המידע, לגבי התחילה שלהם.
תמי סלע: זה בענין מועד התחילה, בנוסף יש הוראת תחולה שהיא גם נוגעת לסעיף 7 (ב) והיא מופיעה בסעיף הבא, אבל אולי אם אנחנו עוסקים - - -
מנחם בן-ששון: לא, אני רוצה קודם לסיים את הסעיף הזה.
מנחם בן-ששון: מבחינתי אני יכול להצביע על הכל חוץ מאשר על מרשם המקרקעין ואז אני אבודד את מרשם המקרקעין בשלוש אפשרויות.
דוד רותם: אתה רוצה להצביע על כל מה?
מנחם בן-ששון: על כל התיקונים - - -
תמי סלע: לא, על התוספת הצבענו.
מנחם בן-ששון: על תחולה.
מנחם בן-ששון: אני רוצה להצביע על התחולה ללא מרשם המקרקעין.
מנחם בן-ששון: על מרשם המקרקעין אני אתן שלוש - - -
דוד רותם: אני מבקש להצביע קודם על המרשם, כי אחרת אני אצביע נגד הכל.
מנחם בן-ששון: אני מבין, בסדר, לא איכפת לי ככה ולא איכפת לי ככה, אני רוצה לבודד את זה כדי לתת לך אפשרות להביע את עמדתך ולתת לממשלה להביע את עמדתה.
מנחם בן-ששון: לגבי הענין של המרשם, אפשרות ראשונה היא הממשלה, הממשלה מבקשת שמרשם המקרקעין יחול רק ב-2011, זאת בקשת הממשלה.
דלית זמיר: לפי הקטגוריה השלישית, זה לא אומר דווקא ב-2011, אנחנו חושבים שזה יהיה ב-2011 לפי מערכת המיחשוב, אבל לפי צו של שר המשפטים הכי מאוחר ב-2011.
מנחם בן-ששון: הכי מאוחר ב-2011, זאת תהיה בקשת הממשלה, בעד ונגד.
מנחם בן-ששון: זה יהיה השלב הראשון.
מנחם בן-ששון: כל אחד יכול להצביע שלוש פעמים עכשיו.
מנחם בן-ששון: האפשרות השניה, אחרי שהצבענו בעד ונגד, זה יהיה לקבל את הגירסה של הרב זאב ושל חבר הכנסת רותם, שזה יהיה מיידי, זאת אומרת מרשם המקרקעין צריך להיות בגורמים המפורטים עד אוגוסט 2009.
מנחם בן-ששון: אומרים לכם שאי אפשר, אתם אומרים שחייב להיות.
דוד רותם: הם לא אומרים שזה אי אפשר, הם אומרים אפשר, רק זה יהיה ידני.
מנחם בן-ששון: אז זאת אפשרות שניה.
מנחם בן-ששון: האפשרות השלישית היא האפשרות שאני הצעתי אותה והיועצת המשפטית כתבה אותה, האפשרות השלישית היא לעשות את זה מדוד, שהיא מסכום של 10,000 שקל מיידי ופחות מ-10,000 שקל עד ל-2011.
מנחם בן-ששון: אלה הן שלוש האפשרויות.
דוד רותם: אדוני, כל המסלול המהיר בנוי על המאגרים האלה.
דוד רותם: אם באה הממשלה ואומרת אני לא יכולה לעשות, אז אגרות אנחנו לא מקבלים, אני עוד לא יודע את האגרות ואני הולך לאשר את זה, אנחנו כל פעם מקבלים נדחו פה נדחה שם וכו', אם אפשר לספק בחובות של 10,000 שקל אפשר לספק גם בחובות מיידיים.
דוד רותם: כל מה שאני מבקש מהם זה מידע.
מנחם בן-ששון: אדוני, התשובה היא כזאת, מי שאין לו הזיכרון ההיסטורי של הוועדה וזה לא קשור בך, לא יודע ולא זוכר שהממשלה באה אלינו לפני חצי שנה או לפני חודשיים, אני לא זוכר מתי זה היה, ישרה קו על 2011.
מנחם בן-ששון: ישבה הממשלה, עבדה עבודת פרך, אני רוצה להגיד מילה טובה, ישבה מול כל גורם, לחצה אותו פעם ופעמיים ושלוש, בין השאר אני חושב שהזכות היא של מר מדיוני וגם של מר כהן, אבל כל הגופים ולחצה ולחצה ולחצה והתוצאה שקיבלנו היא תוצאה שלא משאירה אותנו בלי מאגרי מידע, היא משאירה אותנו עם מאגרי מידע שצריכים להיות במעגל א'.
מנחם בן-ששון: אז עכשיו הויכוח הוא האם אני רוצה שיהיו לנו, הממשלה קיבלה מאיתנו הנחיה, היא עבדה תוך חודשים ספורים והצליחה להוציא נתונים, כולל מגורמים פרטיים וחצי פרטיים, לקבל את הנתונים באפס זמן.
מנחם בן-ששון: חלקם מוכן מיד אבל בהגינות היא אמרה, אני רוצה לחכות שלושה ארבעה חודשים, וזה אמרתי כשעסקתי בדחיה למעגל שני, בהגינות היא אמרה, תנו לנו עוד כמה חודשים כי אנחנו רוצים עוד כמה מאגרי מידע, למרות שאני בזמנו רציתי את סעיף 20 (א) להטיס כהוראת שעה עוד לפני החוק כולו.
מנחם בן-ששון: עכשיו יש לי כל מיני אפשרויות, אני יכול להגיד להם, תעשו את הבלתי אפשרי, אין, מספיק שאנחנו קנינו להם את המחשבים להוצאה לפועל לפני כל המערכות, קיבלנו אישור מיוחד מהחשכ"ל, המחשבים האלה נמצאים, הם בסוכות מתחילים להכניס אותם לעבודה.
מנחם בן-ששון: ועדת חוקה התערבה בדרך עבודתה של הממשלה במקרה הזה, של ההוצאה לפועל במקרה הזה, בשלושה מקומות.
מנחם בן-ששון: מאגרי המידע נמצאים, לא עומדים במדבר, אני מסכים, הייתי רוצה את רשם המקרקעין לפי תעודת זהות, אומרים לי זה נכון אדוני אבל אי אפשר לעשות את כל הדברים, משרד המשפטים, קיבלת כאן איקס מאגרי מידע ופחות מהם אתה לא יכול לקבל את זה.
מנחם בן-ששון: אז אני אומר, את זה אני רוצה לטייב במקסימום, מה אני אומר, לך ידנית על 10,000 ומעלה.
מנחם בן-ששון: אתה רוצה להרוס את המערכת במובן הזה של בוא נציף אותם, אפשר, ונגיד להם מאפס אגורות.
מנחם בן-ששון: זה לא ריאלי, יש גזרה שהציבור צריך לעמוד בה.
מנחם בן-ששון: אתה יכול להגיד לי אל תעשה את החוק.
מנחם בן-ששון: גם אתה וגם אני ועוד חברים השקענו בו שנתיים, אנחנו רוצים לראות בעוד שנה או בעוד חצי שנה את החוק הזה עובד, כי אם זה יהיה לעוד שלוש שנים כל החוק הזה הוא פסה, משום שאז כל הטכנולוגיות הולכות, כדאי לעבור את ארבע השנים הללו כדי להסיק את המסקנות, אני לא אגיד במאה אחוז ואני לא נביא ולא בן נביא, אבל אני כמעט בטוח שבעוד ארבע שנים כשיבוא החוק אל הכנסת לתיקון כהוראת שעה לארבע שנים הוא לא יהיה בצורה הזאת.
מנחם בן-ששון: אתה רוצה שאני אגיד להם תעשו בלי חוק, אסור להם.
מנחם בן-ששון: הם לא יכולים לקבל נתונים בלי חוק וכל מיני דברים אחרים ולכן אני מתעקש שאני אהיה הדובר האחרון היום בנושא הזה ושנצביע לפי שלושה דברים.
מנחם בן-ששון: הקדמתי את זה, יש לך עכשיו שלושה מסלולי הצבעה רק על המרשם והשקענו בזה מספיק זמן.
מנחם בן-ששון: אפשרות אחת היא לפי הצעת הממשלה, אני ממליץ לא להצביע איתה.
מנחם בן-ששון: אפשרות שניה היא להצביע לפי הצעתך, אני ממליץ לא להצביע איתך.
מנחם בן-ששון: אפשרות שלישית היא להצביע לפי הצעתי, 10,000 שקל עד לרגע שיש להם ולא מאוחר מ-2011, ב-2011 הם חייבים.
מנחם בן-ששון: הממשלה לא עברה.
מנחם בן-ששון: מי בעד הצעתו של חבר הכנסת רותם שזה מיד במרשם עם כל הנתונים ירים את ידו.
מנחם בן-ששון: מי בעד הצעת הייעוץ המשפטי לוועדה, תובילי בבקשה את ההצבעה בסעיף הזה.
תמי סלע: ההצעה היא שרק לענין חובות פסוקים שמעל 10,000 שקלים ניתן יהיה לקבל מידע ממרשם המקרקעין החל מאוגוסט 2009 ולגבי חובות נמוכים יותר, מידע לגבי מקרקעין של חייבים שהחובות שלהם נמוכים יותר, רק בקטגוריה האחרונה, על פי צווים של שר המשפטים ולכל המאוחר ב-2011.
מנחם בן-ששון: הצבעה בעד - רוב נגד- מיעוט אושר
מנחם בן-ששון: מי בעד הסעיף כולו ירים את ידו.
תמי סלע: סעיף קטן (ג).
תמי סלע: יש שם אופציה של שלושה ושישה חודשים לענין הגמישות ששר המשפטים בצווים באישור ועדת חוקה יכול להכניס איזה שהיא גמישות במועדים.
מנחם בן-ששון: למה אני צריך בכלל להגביל אותו, אם הוא ישכנע אותי, שישכנע אותי.
תמי סלע: לא, אבל אז הוא יצטרך לשנות את החוק.
מנחם בן-ששון: אני מתנגד לזה אבל אם רוצים אני אצביע.
מנחם בן-ששון: מי בעד סעיף (ג) ירים את ידו, ששר המשפטים יכול לקבל יותר זמן.
מנחם בן-ששון: מי נגד ירים את ידו, אז סעיף (ג) לא עבר.
מנחם בן-ששון: מה עוד יש לנו?
תמי סלע: עכשיו אנחנו לגבי מועד תחילתם.
תמי סלע: סעיף קטן (ד) מדבר על שורה של סעיפים שלא מחייבים היערכות מיוחדת, חלקם נוגעים למנהל מערכת ההוצאה לפועל וחלקם לעניינים אחרים שלא מחייבים היערכות.
תמי סלע: תחילה מוקדמת יותר 1 בינואר 2009.
תמי סלע: סעיף קטן (ה) מדבר על הסעיף של עיקול מתחדש בתיק מזונות שלגביו התבקש שמועד התחילה יהיה 1 ביולי 2009, זה מחייב איזה שהיא היערכות מיחשובית של המערכת.
תמי סלע: לגבי הוראת המעבר בסעיף 50, זה סוגר את הוראות התחילה, אחרי זה יש לנו הוראות מעבר ותחולה במעבר.
דוד רותם: על 50 כבר הצבענו.
תמי סלע: זה לא הכל, יש שם עוד תחולה ומעבר.
מנחם בן-ששון: מי בעד סעיף (ד) ו-(ה) כהצעת הממשלה, מה שכתוב בהצעת החוק, ירים את ידו.
תמי סלע: בסעיף 50 על (א) כבר הצבענו, נשארו לנו (ב) ו-(ג), גם על (ג) כבר הצבענו זה סעיף התחולה והוראות המעבר ונותר גם סעיף קטן (ד) ועוד הוראה שכרגע לא רשומה פה שאני אגיד אותה בעל פה.
תמי סלע: סעיף קטן (ב) כבר אושר אז נותר לנו רק סעיף קטן (ד) שהוא הוראות מעבר לגבי שינוי הערכאה שאליה מגישים את הערעור מהמחוזי לשלום כך שזה יחול רק על ערעור שהוגש מיום התחילה ואילך, שלא יתחילו להעביר בין הערכאות דברים שתלויים ועומדים והדבר האחרון שכרגע לא מצויין פה זה הוראת מעבר לגבי בקשות ישנות, תיקים שקיימים היום במערכת והאפשרות, תחולה של סעיף 7 (ב) לענין בקשות המידע ללא כתב ויתור על סודיות ולענין ההגבלות החדשות, כשהבקשה היא שלגבי תיקים חדשים זה יחול מיד במועד התחילה ולגבי תיקים ישנים בפער של חצי שנה.
תמי סלע: לגבי תיקים ישנים שבמערכת היום יוכלו לבקש בקשות למסירת מידע לפי ההוראות החדשות והגבלות חדשות, חצי שנה לאחר התחילה שתהיה לגבי תיקים חדשים.
מנחם בן-ששון: את שתי ההוראות האלה, מי בעד?
מנחם בן-ששון: אני רוצה להצביע שלישית על הכל.
מנחם בן-ששון: שניה ושלישית.
מנחם בן-ששון: אני מבקש את אישור הוועדה להעלות את הכל עם ההסתייגויות לקריאה שניה ושלישית.
מנחם בן-ששון: אגרות אני אעביר לכל החברים להערות, יש לי עוד לחצים על האוצר.
מנחם בן-ששון: אני ראיתי אותם בזמנו, אני רוצה לראות אותם בקונטקסט חדש בראש שקט.
דוד רותם: אתה אישרת אותם?
מנחם בן-ששון: חברים, מילות סיכום.
שופט בית המשפט העליון  יעקב טירקל: לצורך הענין הזה אני צריך לחזור ולהזכיר שאני עוד הייתי ראש ההוצאה לפועל פעם ועברתי את כל הדרך.
שופט בית המשפט העליון  יעקב טירקל: אני מוכרח לומר שמבחינתי זה היה דיון מאוד מעניין ואני מוכרח לומר הרבה יותר רציני ממה שחשדתי בוועדה ובכנסת שמתרחש כאן, זה עשה לי נחת רוח לראות איך העבודה מתנהלת וכל הכבוד ליושב ראש.
שופט בית המשפט העליון  יעקב טירקל: לא הייתי מאמין שאדם שהגיע מחוץ למערכת המשפט עושה את זה בהצלחה כזאת.
שופט בית המשפט העליון  יעקב טירקל: תודה רבה.
רן מלמד: אני קודם כל רוצה להגיד תודה, כי לי יצא - - -
מנחם בן-ששון: אין לכם הזדמנות לומר את זה על במת הכנסת, אני צריך לאסוף את הדברים שלכם ולהגיד את זה מעל במת הכנסת.
רן מלמד: יצא לי בעשר שנים האחרונות להיות לפחות שלוש פעמים בנסיונות לתקן את חוק ההוצאה לפועל כמו שאנחנו רצינו ולא כל כך הלך.
רן מלמד: אני חושב שצריך באמת להגיד תודה לוועדה אבל במיוחד לך על זה שהיה דיון באמת ממצה.
רן מלמד: אבל יותר מזה שהוא היה ממצה אני חושב שהוא יצר פה הידברויות שלא היו קיימות עד היום, גם שלנו של הארגונים עם לשכת עורכי הדין לטוב ולרע, פחות טוב יותר טוב, אבל הידברויות בצורות כאלה ואחרות עם משרד המשפטים, עם משרד האוצר בקטעים מסויימים, להגיד שזאת היתה חווייה שנדבר עליה כי הצלחנו להגיע לכל מה שרצינו אני עוד לא בטוח, ואני באמת רוצה אחרי הברכות האלה להגיד כמה דברים שחשובים לי כדי לשים את הדברים בקונטקסט.
רן מלמד: לגבי הנושא של המאסרים, אנחנו מרגישים שהגענו אולי לרע במיעוטו, לא קיבלנו את מה שרצינו, לא בסכומים שעליהם אמנם הסכמנו, וחבל לי שהנושא של הבחנה בין זוכה יחיד לחברה שאתה ניסית להוביל לא עבר כי אני חושב שהוא מאוד חשוב, בנושא של הדיור החלוף אנחנו עדיין צריכים להיאבק על כך שמי שישלם את דיור החלוף - - -
קריאה: זה סיכום חברתי, לא ענייני.
רן מלמד: אני נותן לך את הסיכום שלי.
רן מלמד: הנושא של דיור החלוף, אנחנו עדיין חושבים שמי שצריך לעמוד בו זה הבנקים שלא נמצאים פה או חלקם נמצאים פה, אבל הדבר האחרון שרציתי להגיד זה כמה מילים על לשכת עורכי הדין שאני חושב שפה אתה הבאת אותנו לאיזה שהיא הידברות שלא היתה קיימת.
רן מלמד: הידברות שנעשית היום בעוד כל מיני מקומות.
מנחם בן-ששון: כן, הרגשנו אותה בהתיישנות.
רן מלמד: בהתיישנות, היא קיימת היום בדו צדדי בנושא של אתיקה וייחוד המקצוע ודברים אחרים, אבל אני חושב שזאת הידברות שבסופו של דבר תועיל לחייבים, תועיל בכלל ועל זה אנחנו רוצים להודות לך.
סורין גנות: אני אתגעגע לכולכם, אי אפשר ככה, אני ביקשתי איזה שהוא טיפול גמילה מסויים, אני מציע לכולכם להצטרף אליו.
סורין גנות: ההידברות אכן קיימת, אני לא רוצה להיכנס לגופו של ענין, זה שכולם יוצאים עם פנים חצי מחייכות חצי עצובות זה אומר שכנראה נעשתה פה עבודה טובה, כי אני כעורך דין יודע שהפשרה הכי טובה זה ששני הצדדים יוצאים לא מרוצים, אם מישהו מרוצה משהו פה לא היה בסדר.
סורין גנות: ההידברות עם "ידיד" אני חושב שהיא חשובה מאוד והיא פתח להידברות קדימה.
סורין גנות: נעשה פה איזה שהוא כור היתוך, הגענו לאיזה מין רפורמה של חוסר הידברות טוטאלית ויצאנו אני חושב שכל אחד אוסף את שבריו וסופר את פצועיו, אני לא רוצה להיכנס לדברים אחרים, אני חושב שכולנו למדנו מזה הרבה ואין ספק שאם יצא משהו אחד מכל הדבר הזה, זה שכולם צריכים להידבר עם כולם ואין יותר פעולות חד צדדיות, לא שלנו, לא של המדינה ולא של העמותות, רק מהידברות אפשר להיבנות קדימה.
סורין גנות: ומילה אחרונה על היושב ראש, אמר כבוד השופט טירקל, שבא מישהו מחוץ למקצוע, היית יריב קשה, כמעט בלתי נסבל, דווקא בגלל רמת הירידה שלך לפרטים, זה כמעט היה בלתי אפשרי, כמעט בלתי אפשרי, היינו צריכים לנקוט באמצעים לא קונבנציונאליים כדי להתמודד איתך, אנחנו כעורכי דין אומרים, מבחינה משפטית הירידה שלך לפרטים דרשה מאיתנו מעבר להתמקצעות, זה כמו שאמרתי, אני לא יודע איך להגדיר את זה במילים, עברתי הרבה יושבי ראש ועדת חוקה, מידת הבקיאות שלך והירידה לפרטים היא מדהימה.
נסים זאב: אפשר בקשה?
נסים זאב: שיהיה דיון מיוחד בנושא ההוצאה לפועל בכנסת, אי אפשר לכלול את זה עם נושאים אחרים.
דוד רותם: ערב ראש השנה אנחנו רגילים להגיד תכלה שנה וקיללותיה, תחל שנה וברכותיה, אבל תכלה שנה וקיללותיה.
דוד רותם: בשבוע שלפני ראש השנה התפטרנו משתי קללות, חוק ההתיישנות וחוק ההוצאה לפועל.
דוד רותם: עכשיו אני חייב לעבור לליל הסדר וכאן הבן מקשה, מה אנחנו עושים בשבוע הבא.
דוד רותם: אז אני רוצה לומר, זה חוק מסובך ואני צריך להגיד לך גם פעם מילה טובה למרות שבדרך כלל אני מפריע לך, עכשיו אתה לא תפריע לי כי אני אגיד לך מילה טובה, עשית את זה יפה מאוד, עשית את זה באמת במקצועיות ואני חושב שצריך להגיד תודה גם לתמי, זה שהגעת לסוף הדרך צריך להצדיע.
אריה כהן: אני רוצה לומר שהמעמד הזה אותי מרגש.
אריה כהן: המעמד הזה אותי מרגש מכיוון שאת הצעת החוק הזאת אני יזמתי מהתחלה בשנת 2001.
אריה כהן: הוצאתי אותה בחוברת שיצאה ב-2001 עם כל ההצעות שישנן, כתבתי שם שהמטרה זה העלאת אחוז הגבייה בהוצאה לפועל, המטרה זה שיפור וייעול תהליכי העבודה הקיימים בהוצאה לפועל וגביית החוב בסכום הריאלי.
אריה כהן: הכלים שביקשתי שיהיו הם הכלים של שיפור הכלים הקיימים, עבודה ויוזמה.
אריה כהן: אנחנו עבדנו על זה קשה מאוד בשנתיים האחרונות בתקופה של השר שיטרית עם כל הגורמים, הוצאנו תסקיר חוק ראשוני ולאחר מכן הגענו לתסקיר המשופר שזה מחסיר מההצעה הראשונית.
אריה כהן: אני חושב שכל המטרות ששמנו בהתחלה, כל המטרות והיעדים ששמנו בהתחלה אני חושב שמומשו בהצעה הזאת, ענינו לדרישות ולצורך האמיתי שקיים בהוצאה לפועל ואני חושב שכל מי שבשטח חי אותו רואה.
אריה כהן: יש עוד הרבה דברים חסרים, יש עוד הרבה כלים שחסרים, אבל מה שמביא אותנו פה עכשיו, מביא אותנו לעובדה שבכלל גם עם שינוי המבנה הארגוני שהתייחסו להוצאה לפועל כמו שאף פעם לא התייחסו.
אריה כהן: התייחסו להוצאה לפועל והמערכת הזאת תהיה עכשיו מערכת שתוכל לפעול באופן עצמאי ובצורה אחידה.
דלית זמיר: אני מצטרפת למה שאריה אמר.
דלית זמיר: החוק הזה כבר מתבשל תקופה מאוד ארוכה ועבר כמה שרים, כמה מנהלי הנהלת בתי המשפט ואני שמחה שזה אושר.
דלית זמיר: עברנו דרך ארוכה ותודה רבה לוועדה, אני חושבת שנעשתה עבודה יסודית.
דוד מדיוני: אני רוצה רק להגיד שאני בניגוד לכולם פה הכי פחות וותיק, אבל עלי יש את המשימה.
דוד מדיוני: אני רוצה קודם כל להגיד תודה לחברי הכנסת שאני ראיתי כמה הם מתאמצים פה בחוק, אני רוצה להגיד לך תודה על זה שאתה מביע אמון בנתונים שאנחנו נותנים כי אני יודע שהיו לכם סיבות שלא היה לכם אמון ואני מתחייב, כבר התחלנו לעשות את זה, לעבוד קשה עכשיו בשביל שזה יצא לפועל.
שכיב מוראד שנאן: אני רוצה להיות שונה מכולם.
שכיב מוראד שנאן: אני רוצה להודות, אני חבר כנסת חדש, שלושה חודשים, נקלעתי למקום הזה באקראי, ביקשו ממני לבוא לאיזה הצבעה, התאהבתי בחוק, התאהבתי בשיטת הניהול שלך ושמת לי סף גירוי מסויים של להעביר את הנושא של 2,000 שקל, כל הזמן רציתי לבוא בשביל שזה יעבור.
שכיב מוראד שנאן: אני מגיע מהמקום הכי רחוק במדינת ישראל, מגבול מדינת ישראל עם לבנון, בצפון בכפר חורפש.
שכיב מוראד שנאן: נהניתי ללמוד ממך, נהניתי ללמוד גם מהחברים היותר וותיקים ונהניתי משיתוף הפעולה במיוחד עם לשכת עורכי הדין ואני מקווה שנביא דברים נוספים לעם בעתיד שיהיו רק לטובה.
קריאה: בשם שר המשפטים אני רוצה להודות לך מאוד, לך, למנהלת הוועדה לדורית וליועצת המשפטית, לכל חברי הכנסת, אתם תעזרו לנו פה במהפכה שאנחנו מנסים לחולל.
קריאה: הכרתם כבר את דוד מדיוני שאני חושב שהוא יכול להרים את הפרוייקט הזה ולהוציא אותו לפועל, ללשכת עורכי הדין שהשתדלנו מאוד למרות שמאוד רציתי לא להפעיל פה משמעת קואליציונית, רציתי שיהיה דיון ותודה רבה.
אברהם מיכאלי: אני חושב שבוועדה הזאת אנחנו המחשנו לכל הגופים שמופיעים פה שלא תמיד יוצאים עם מלוא תאוותם בידם ותמיד אני ממליץ לגופים שבאים לפה להציג רצון, תמיד אני אומר אל תגיד רק לא, תגידו מה כן, כי אחרת בסוף בוועדה הזאת משתדלים להיות ענייניים במובן של לבחון דברים, אז אם החוק הזה המחיש לכם שאני חושב שתדמית הכנסת, כפי שהשופט טירקל אמר, היא יותר טובה, זה מראה שקשה לפעמים להתמודד עם חוקים כאלה כמו חוק התיישנות או כמו חוק הוצאה לפועל שזה מהפכה מיני חוקתית במובן של תפקוד המערכות ולכן אנחנו לא פוחדים להתמודד עם דברים, יש דברים שבסוף לא מגיעים לתוצאות שמישהו היה רוצה אבל זה חלק כנראה מהייחודיות של הכנסת והכנסת מנסה להיות רצינית ועניינית.
תמי סלע: זאת ההצעה הכי גדולה שטיפלתי בה לבד עד היום וזה היה קשה, עכשיו זה עובר אל הרשמים ומשרד המשפטים לתקנות ואל המערכת להפעיל את זה ואני מקווה שהועלנו.
תמי סלע: אני בתחושה שזה כן יועיל יותר מיזיק למרות שהיו רגעים שבהחלט גרמו תחושת בהלה לגבי התוצאות של ההצעה ואני כן בתחושה טובה לגבי האיזונים שהגענו אליהם כאן ואני באמת מודה לכל מי שהעבירו הערות ושיתפו פעולה, זה דבר שמאוד מועיל כי כמובן המגע עם השטח חסר והוא חיוני בהצעות מהסוג הזה, ולמשרד המשפטים על שיתוף הפעולה והעבודה הקשה.
מנחם בן-ששון: עכשיו אני אגיד משהו אישי מאוד.
מנחם בן-ששון: אני לא רציתי לשבת בכנסת, כשהזמינו אותי להיות בכנסת אני אמרתי שאני לא רוצה לבוא.
מנחם בן-ששון: אני לא אהבתי את המקום הזה, היתה לי דעה מאוד ביקורתית על הכנסת.
מנחם בן-ששון: אני הייתי פה כרקטור האוניברסיטה בכמה וכמה הופעות ואתם יודעים שבני המשפחה שלי כיהנו בכנסת והיתה לי הסתייגות וכמעט אפילו דחיה אל המקום.
מנחם בן-ששון: וכשאהוד אמר לי שאני אבוא אמרתי לו בשום פנים ואופן לא, הוא שאל אותי למה, אמרתי לו משום שהמקום הוא מקום רע, כל פעם שאני נמצא בו אני לא מוצא את הענייניות ואת כובד הראש שבו צריך להתייחס לחיים הציבוריים במדינת ישראל.
מנחם בן-ששון: ובקסם שלו מצד אחד ובנחרצות שלו מצד שני הוא אמר תראה, בידיך לשנות את זה, אתה תקבל עכשיו, הוא לא אמר לי מה אני אקבל כי הוא לא ידע מה אני אקבל, הוא אמר אתה תהיה עכשיו חבר כנסת, תעשה את זה אחרת.
מנחם בן-ששון: היתה התלבטות של שבוע וחצי וחזרתי ואתם יודעים איפה אני, אני כאן.
מנחם בן-ששון: אנשים חושבים שאני הפכתי להיות או רומנטיקן או מסומם.
מנחם בן-ששון: אני לא מכיר הרבה מקומות בעולם שעוסקים באיכות כזאת בנושאים כמו פה.
מנחם בן-ששון: קודם כל זה איכותם של חברי הכנסת שהציבור רואה אותם בקטנותם כי זה מה שהתקשורת רוצה להראות, אבל אשרי מי שבא בשעריה של ועדת חוקה, אני מניח שזה כך גם בוועדות אחרות ורואה את עוצמתם של האנשים.
מנחם בן-ששון: קודם כל השליחות הציבורית, כל אחד בא עם שליחות ציבורית ועם מטען שלא נחשפים לתקשורת כי זה משעמם, זה לא מעניין.
מנחם בן-ששון: חלק מהם מגיע עם מקצועיות, זה לא פחות מזה.
מנחם בן-ששון: אבל הדבר השני שלמדתי אותו ואני אומר את זה משום שחייתי במובן מסויים במגדל של שן שמחנך אתכם, הייתי באוניברסיטה כל השנים, לא יצאתי ממנה.
מנחם בן-ששון: פתאום אתה מסביב לשולחן רואה את חניכי ההשכלות הגבוהות למיניהם במיטב מיטבם.
מנחם בן-ששון: אלה היועצים המשפטיים של ה-NGO, של האגודות, אלה היועצים המשפטיים של הממשלה, אלה היועצים המשפטיים ואנשי לשכת עורכי הדין, הם נמצאים פה, זה חלק ממה שהם משקיעים בלשכה, אף אחד לא משלם להם שעות כאן, על זה הם לא יכולים להגיש.
מנחם בן-ששון: מסביב לשולחנות ועדות הכנסת בכלל, אני לא הייתי שם אבל ועדת חוקה אני יכול להעיד, יש לנו פה מאות שעות של עבודה, יושבים האנשים שמצביעים לך על העתיד היפה של מדינת ישראל.
מנחם בן-ששון: לעצמי אני אומר, אשרי שזכיתי.
מנחם בן-ששון: זה נוגע גם לחוק.
מנחם בן-ששון: אני לא חושב שמסביב לשולחן יש מישהו שהיה בור ועם הארץ על חוק ההוצאה לפועל יותר ממני לפני שנתיים וחצי.
מנחם בן-ששון: אני הייתי חף מידיעה, הייתי אובייקטיבי לגמרי.
מנחם בן-ששון: קיבלתי פה ושם צווים לשלם, כמו שסיפרתי לכם, אמבולנס וכן הלאה, יחד עם שכר טירחה א' ב' ו-ג', ועד היום הזה אני נלחם על זה, זה כבר חמש שנים שאני מנסה להיחלץ מהבעיה הזאת, שאמא שלי מספר תעודת זהות רשום מספר דרכון של מישהו אחר.
מנחם בן-ששון: אני רק רוצה לומר שאין אדם, אני מספר לכם, אין אדם שידע פחות יותר מכל אחד שיושב פה ליד השולחן.
מנחם בן-ששון: משום שאני לא יודע, אתם יודעים את זה, שום דבר לפני המאה השביעית ושום דבר אחרי המאה ה-14, את זה אתם זוכרים, הנה היום יצא ספר שערכתי אותו ואני שמח מאוד על כך, שם אני מכיר משהו.
מנחם בן-ששון: והסבלנות והדרך שבה אני למדתי לא מהטקסט בלבד, קודם כל מתמי.
מנחם בן-ששון: אתם יודעים כמה שעות היא היתה צריכה להשקיע בי?
מנחם בן-ששון: אתם יודעים כמה שעות סורין היה צריך להשקיע בי מחוץ לוועדה?
מנחם בן-ששון: אתם יודעים כמה אני אחרי שישבתי כאן, ישבתי ולמדתי ואחרי זה כשסיבק נכנס לתמונה קודם כל באיזה דיון של קדימה בנתניה ומאז האימיילים שלו, כל אחד ואחד שיושב פה מסביב לשולחן יש לו צריבה לא קטנה, משמעותי מאוד, ב-DNA שמבחינתי הוא DNA שהוא גם אנושי, כי חוק ההוצאה לפועל מאחריו עומד דבר ענק וזה האמון או חוסר האמון במערכת המשפט.
מנחם בן-ששון: ועשינו צעד.
מנחם בן-ששון: עכשיו אני אומר לכם, אתם תקבלו תינוק, עוד חודש, עוד חודשיים, עוד שלושה, אתם יכולים לגדל אותו ולעשות אותו, אתם יכולים לרסק אותו.
מנחם בן-ששון: אני אומר לכם, אנחנו לא נניח לכם, לא ניתן לכם מנוחה.
מנחם בן-ששון: זה לא כי אנחנו לא אוהבים אתכם, אלא עבדנו כדי לעשות אתכם שליחי מצווה.
מנחם בן-ששון: ואין משמעות לנייר הזה אם אין מאחריו אותם, עכשיו שלושה שבועות יום ולילה שיפרת נתונים, רק התחלת לעבוד, הרי אתה יודע שאין לי מושג כמה אין לך מושג כמה אתה צריך לעבוד.