GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יואל בריס: (4) ועדת המכרזים רשאית לקבוע במסמכי המכרז כי לאחר הגשת ההצעות במועד השני יבחנו תנאי סף נוספים בניקוד איכות מזערי נוסף שלא נבחנו בקבוצת המציעים הסופית במועד הראשון.
עידו עשת: שאלה שגם אתמול העלינו אותה, הנושא של המסמכים והיחס ברמה של ההצעה, ההצעה שאתם כותבים פה ב-17 (ג) (1).
עידו עשת: זה חלק מההצעה, אם תזמינו מציעים להגיש במועד שתקבע מסמכים.
עידו עשת: יש לזה משמעות משפטית.
יואל בריס: המסמכים האלה הם בדרך כלל מתייחסים למציע ולא להצעה.
יואל בריס: בשלב הזה כיוון שעוד לא קיבלתי הצעה הוא עוד לא אומר לי איך הוא יבנה את הרכבת הקלה ובאיזה טכנולוגיה היא תפעל, אבל מה שהוא אומר לי בשלב הזה זה, יש לי נסיון רב, יש לי הון עצמי כזה וכזה, זה מה שאני מביא למכרז הזה ועל בסיס זה אני קובע האם הוא עומד בתנאי סף כן או לא והאם הוא עומד בתנאי איכות מזעריים שמתייחסים לאותם פרמטרים כן או לא.
עידו עשת: זאת הצעה.
יואל בריס: היא לא ממש הצעה.
יואל בריס: למשל אין בה מחיר.
יואל בריס: בהגדרה אין בה מחיר.
יואל בריס: לא רק זה, בדרך כלל אין בה גם מפרט מפורט, יש בה קווים כלליים.
מנחם בן-ששון: אני אגיד לך מה, לפי הבנתי, יש פה הצהרת כוונה לעשות מכרז, שאתה תעשה אותו בין השאר לפי הנתונים שתקבל בשלב הראשון.
מנחם בן-ששון: אתה בהחלט יכול להשתמש בנתונים שאתה תקבל בשלב הראשון מהמתחרים אחרי זה להגדיר את קבוצות האיכות, זאת הכוונה שלך?
יואל בריס: בשלב הראשון אני בוחן רק כן או לא, שחור לבן, האם זה מישהו שאם הוא יגיש לי הצעה טובה אני מוכן לבחור בה או האם זה מישהו שלא משנה איזה הצעה הוא יגיש אני לא אבחר בו.
מנחם בן-ששון: למה אתה עושה את זה ולא הולך במהלך שאתה בדרך כלל הולך בו, איך אתה עושה, אתה יושב בוועדה, מקבל 600 הצעות, מיינת אותם לפי כל מיני הגדרות, כל מי שבאות א' הורדת כי אתה רוצה את כל אלה שבאות ב'.
מנחם בן-ששון: ואז הגעת לשניים מתוך החבורה שיושבת כאן ואיתם המשכת הלאה.
יואל בריס: הענין הוא שאני ממשיך איתם הלאה בניגוד לבחינה הדו שלבית שכבר בשלב הראשון אני מבקש מכולם להגיש הצעות, פה אני לא מבקש מכולם להגיש הצעות ובדרך כלל כמו שהקדמתי בקצרה, זה בגלל שעלות הפקת הצעה היא מאוד יקרה ועלות בדיקת הצעה כזאת היא מאוד יקרה וחבל על הזמן שלי ועל הכסף שלי וחבל על הכסף של המציע.
מנחם בן-ששון: זה מובן, אבל מה המעמד המשפטי של הדבר הזה.
מנחם בן-ששון: איך אני יכול אחר כך להתייחס לזה?
יואל בריס: אלה המסמכים שעל בסיסם אני קובע מי יכול או לא יכול, זה לא ענין עקרוני אני פשוט חושב שזה דיוק במסמכים.
יואל בריס: היתה הערה דווקא לכיוון ההפוך כי אני חושב שבהתחלה כן כתבנו פה חלק הצעה אם אני זוכר נכון.
יואל בריס: אבל הרעיון הוא בסך הכל להגיד שבשלב הזה אתה לא מחוייב להגיש הצעה מפורטת, אתה מביא לי את אותם נתונים שיאפשרו לי להחליט האם אתה כזה שאם תגיש לי הצעה טובה בסוף אני אסכים לחתום איתך.
עומר דקל: אני רואה פה שתי בעיות.
עומר דקל: קודם כל יש בעיה אחת שעורכת דין הלר הסבה את תשומת ליבי והיא צודקת, בענין של, אני חוזר לסעיף קטן (1), ועדת המכרזים תזמין מציעים להגיש במועד שתקבע מסמכים לשם בחינת עמידת המציע בתנאי סף ובניקוד איכות מזערי.
עומר דקל: המילה ו- נראה לי שהיא בעייתית, כי אם אני לא רוצה ניקוד מזערי, אני רק רוצה תנאי סף.
יואל בריס: לא, ככל שנקבעו.
עומר דקל: צריך לכתוב ו/או.
מנחם בן-ששון: אין דבר כזה בחוק.
עומר דקל: אז יכולה להיות פה בעיה.
עומר דקל: והיא חוזרת על עצמה גם בסעיף ההגדרות שבה מוגדרת קבוצת מציעים סופית, זה בסעיף 1, כל המצעים שעמדו בתנאי הסף ובניקוד האיכות המזערי.
עומר דקל: אם זה נראה לכם בסדר שכתוב ככל שנקבעו אז בסדר.
מנחם בן-ששון: זה יוצר את ההתניה הרכה.
עומר דקל: אם זה בסדר אז זה בסדר.
עינב סולטן גוטליק: השאלה אם אני מחוייבת לקבוע ציון סף לאמות מידה.
עינב סולטן גוטליק: יתכן מכרז שבו יהיו לי תנאי סף ואני לא ארצה להיכנס בכלל לבחינה של אמות המידה.
עינב סולטן גוטליק: אני ארצה להכריע בין המציעים בתנאי הסף מלכתחילה.
עינב סולטן גוטליק: האם אני אהיה מחוייבת להיכנס לתוך אמות המידה, לתת לאמות המידה ציון סף מסויים, ואז להחליט.
מנחם בן-ששון: את מדברת על המכרז האמיתי או על שלב המיון המוקדם?
עינב סולטן גוטליק: על שלב המיון המוקדם.
מנחם בן-ששון: להכריע הכרעה סופית בשלב המיון המוקדם?
עינב סולטן גוטליק: לא, יש שלושה שלבים במכרז כזה כמו שאני רואה אותם.
עינב סולטן גוטליק: השלב הראשון זה תנאי סף, השלב השני זה ציון סף לאמות המידה והשלב השלישי זה אמות המידה שהוא בכלל לא על השולחן.
עינב סולטן גוטליק: השאלה האם מהסעיף הזה אני מחוייבת לבדוק את תנאי הסף ואת ציון הסף לאמות המידה.
עינב סולטן גוטליק: כי אם אני מחוייבת לבדוק את ציון הסף לאמות המידה כבר נכנסתי לתוך בחינה של אמות המידה שזה לא משהו שאני בהכרח רוצה.
עינב סולטן גוטליק: יכול להיות שאני רוצה לשים את הקו שלי בתנאי הסף מלכתחילה.
עינב סולטן גוטליק: השאלה אם זה פותר את הבעיה.
יואל בריס: אני אסביר למה התכוונו.
יואל בריס: וגם כתבנו במפורש שיכול להיות בחינה של תנאי סף, של איכות מזערי גם בשלב השני.
יואל בריס: הרעיון הוא שבשלב הראשון תעשה את הכן לא שחור לבן שלך ואתה יכול לעשות אותו או לפי תנאי סף או לפי ניקוד איכות מזערי או שילוב של שניהם וזה השלב הראשון.
יואל בריס: השלב השני הוא כמו מכרז רגיל, רק שהמשתתפים במכרז בשלב השני זה רק קבוצת המציעים הסופית שעברו את המשוכה הראשונה.
יואל בריס: זאת הכוונה.
עינב סולטן גוטליק: ככל שנקבעו פותר את הבעיה הזאת.
עומר דקל: הבעיה השניה שאני מתחבט בה בשני היבטים, היבט אחד, מה קורה אם עשיתי את שלב המיון המוקדם נניח לרכבת הקלה ועברו אותו שני שחקנים ואני כוועדת מכרזים לא ממשיך עם שני שחקנים, זה מעט לי מדי, אני רוצה להקל, אני רוצה לפתוח את זה ושיכנסו לי עוד שניים.
עומר דקל: אז מה זה אומר, אני יכול, אני לא יכול, אני צריך לעשות מיון מוקדם חדש?
עומר דקל: לפי מה שכתוב פה לדעתי אני לא יכול כי כתוב, ועדת המכרזים תזמין את כל מי שכלול בקבוצת המציעים הסופית להגיש, זאת אומרת יש קבוצת מציעים סופית, היא התגבשה, היא כוללת שני שחקנים ואני רוצה להרחיב אותה.
מנחם בן-ששון: אתה יכול להגיד בין השאר.
מנחם בן-ששון: אני חוזר לשאלת המוצא, לפי הבנתי זאת השאלה הקובעת כאן.
מנחם בן-ששון: ב- 17 (ג), מה המעמד המשפטי של המיון המוקדם.
מנחם בן-ששון: אם זה עסק שחברים מדברים ואוספים חומר ואין לו משמעות משפטית אז אני לא צריך אותו בטקסט.
מנחם בן-ששון: אם נדמה לך שאתה יכול באמצעות מכרז כזה להגיע להחלטה סופית התשובה היא לא.
מנחם בן-ששון: אתה לא יכול להגיע להחלטה סופית בעקבות שלב מיון קודם.
מנחם בן-ששון: אלא אתה תעלה לשלב הבא רק משתתף אחד וזה תרגיל ואתה לא רוצה לעשות, אני לא יודע בדיוק איך אני אמנע את זה.
מנחם בן-ששון: אז מה שאתה כן רוצה זה אתה רוצה לעשות איזה שהוא מסלול שאני לא יודע את טיבו מבחינת הסמכות.
מנחם בן-ששון: זה בא מהטקסטים שלך?
מנחם בן-ששון: אני לא זוכר את זה לכן אני שואל.
יואל בריס: לא, זה לא בספר.
עומר דקל: אני חושב שניתן להסתפק בסעיף הרבה יותר קצר שאומר, ועדת המכרזים רשאית לערוך הליך של מיון מוקדם.
מנחם בן-ששון: אבל מה הוא?
מנחם בן-ששון: אני אגיד לך מה אני לא רוצה בו וגם אתה לא רוצה בו.
מנחם בן-ששון: אתה לא רוצה שהליך המיון המוקדם ימנע את השיוויון בהגשה.
מנחם בן-ששון: אתה רוצה שיהיה בו אלמנט מכרזי, אז מה אתה עושה, אתה אומר כן ולא.
מנחם בן-ששון: למה לא תוותר בכלל על המיון המוקדם ותלך למכרז דו שלבי כמו שתיארתי אותו קודם ועזוב אותו, כמה עשית עם מיון מוקדם בחיים.
מנחם בן-ששון: תספר לי עוד פעם מה הסמכות של המהלך הזה.
יואל בריס: אני אסביר.
יואל בריס: יש מכרזים שבהם ההצעה המפורטת היא מאוד יקרה, מאוד גדולה, מאוד יקרה להכין ומאוד יקרה לבדוק.
יואל בריס: אני נתתי דוגמה, למשל רכבת, למשל התפלה.
יואל בריס: למגיש ההצעה יכול לעלות מאות אלפי שקלים רק להכין את הדבר הזה והוא לא יודע אם הוא מתאים, אז עושים שלב מיון מוקדם, אומרים כדי לצאת למכרז פומבי ורוצים שהמכרז יהיה פומבי, לא רוצים מראש לפנות רק למספר מצומצם של אנשים, פונים לכלל הציבור ואומרים, בשלב ראשון אנחנו נבדוק רק את הנסיון שלכם, את המצב הפיננסי שלכם, את האנשים שאתם מביאים לפרוייקט, קבלני משנה, משהו בכללי.
יואל בריס: אני יכול בשלב הזה לדחות אנשים משתי סיבות, יכול להיות שהם פסולים, אני מבחין בין פסול לבין דחוי, פסול כי הוא לא עומד בתנאי הסף ולכן ההצעה שלו היא פסולה מלכתחילה כי אני דורש נסיון של שלוש שנים ויש לו נסיון של שנה, כי אני דורש איתנות פיננסית של יחס הון כזה ויש לו פחות וכו', אז הוא פסול.
יואל בריס: הוא יכול להיות גם דחוי כי הוא עומד בתנאי הסף אבל אם אני בודק מבחינת איכות ההצעה, נתתי דרוג מ-1 עד 10 על הנסיון ועל האיתנות הפיננסית מעבר למינימום אני נותן לו נקודות נוספות והוא לא עובר.
יואל בריס: זה יכול לעבוד בשיטת האוניברסיטאות, או בגלל שהממוצע שלו הוא פחות משישים או בגלל שיש לו ציון שהוא פחות מחמישים.
יואל בריס: ואז ההצעה שלו היא דחויה ואז אני מודיע לו.
יואל בריס: למה חשוב מאוד הדבר הזה, אני רוצה שיודיעו לו על כך מיידית, שתהיה לו אפשרות לערער על זה מיידית, היום זה לא תמיד קורה, אני יודע שבמכרזים הגדולים אנחנו מקפידים על זה מאוד.
דוד רותם: ואתה נותן לו גם את האפשרות לתקן עד הגשת המכרז הסופי.
יואל בריס: אין לו מה לתקן.
דוד רותם: נניח שאתה רצית צוות מומחים שיהיו שם ארבעה פרופסורים.
יואל בריס: הוא צריך להביא לי את זה עכשיו.
יואל בריס: בשלב המיון המוקדם.
דוד רותם: אתה דחית אותו כי אמרת שהפרופסורים האחרים יותר טובים.
יואל בריס: הוא לא יהיה בשלב השני.
עידו עשת: זה מזכיר את רשימת המציעים, הרי בגדול זה כמו רשימת מציעים במכרז סגור, רק שבמכרז סגור רשימת המציעים היא חיה היא נמצאת תמיד או כמעט תמיד ופה אתה יוצר רשימת מציעים פר מכרז.
יואל בריס: פרופ' דפנה ברק ארז שמעתי אותה אומרת בהרצאה ונדמה לי שהיא גם כתבה את זה, שלדעתה המכרזים עם שלב מיון מוקדם פסולים כי זה מכרז סגור במקום שבו צריך לעשות מכרז פומבי.
יואל בריס: אנחנו מאז ומעולם לא סברנו כך והפרקטיקה אינה כזאת ואני לא ראיתי שבתי המשפט אמרו כדעתה, אבל בכל מקרה עכשיו אנחנו מבהירים.
יואל בריס: הנכון הוא שזה מכרז פומבי שבו אני עורך אחרי שעשיתי את הבחינה הראשונה, זה כלי שהוא חיוני, אחרת גם מבחינת העלויות מי יכנס בכלל למסלול כזה אם הוא לא יודע ואיך אנחנו נוכל להתמודד גם מבחינה בירוקרטית, לכן המכרז עם שלב מיון מוקדם הסדרנו אותו, כתבנו אותו.
מנחם בן-ששון: זאת אומרת שברגע שהוא כתוב, הוא תקיף ויש לו סמכות משפטית וזה מכרז ככל מכרז ויש לו תאריך יעד ויש לו שלב אחר.
יואל בריס: ויש אפשרות לערער.
יואל בריס: היום היו מצבים שבהם היו מודיעים לאדם שהוא נפל במיון המוקדם אחרי שהכריזו על זוכה.
יואל בריס: כי אז גם אם הוא יערער הוא כבר אין לו מה לעשות.
מנחם בן-ששון: זה סעיף 2 שאתה רואה אותו כהישג גדול.
מנחם בן-ששון: אתם עורכי המכרזים, תגידו לי אם אתם רואים בעיה פה.
מנחם בן-ששון: אני מבין את הצורך בייעול, אני מבין שזה מכרז לכל דבר.
מנחם בן-ששון: לי אין ספק שזה מכרז לכל דבר.
עידו עשת: זה לא מכרז כי בסופו אין התקשרות.
דוד רותם: זה מכרז לכל דבר בשני שלבים.
מנחם בן-ששון: קראנו, כשאני אדבר על הדו שלבי שהוא עכשיו 17 (ד) יכול להיות שאני אהיה רגוע יותר.
יואל בריס: מכרז עם בחינה דו שלבית, אני אבדל בינו לבין המכרז הקודם.
יואל בריס: במכרז הזה מגישים את כל היבילה בבת אחת אבל הוועדה בוחנת את המכרז בשני שלבים.
יואל בריס: קודם כל היא בוחנת - - -
מנחם בן-ששון: זה המחוז שרציתי להביא אותך אליו ואמרת לי שהוא לא מספיק.
יואל בריס: יש מצבים שבהם הוא מתאים, אבל זה בדרך כלל למכרזים יותר קטנים אם אני עושה מכרז לעבודה, זה יהיה מכרז במאות אלפי שקלים או במליוני שקלים, זה יהיה המכרזים שאנחנו מדברים בעשרות מליוני שקלים או דולרים או יורו.
מנחם בן-ששון: תקרא את 17 (ד) ואת 17 (ה).
מנחם בן-ששון: אנחנו מדברים במכרזים זוחלים.
יואל בריס: מכרז עם בחינה דו שלבית יערך כך:
יואל בריס: במסמכי המכרז יקבע כי הצעות המחיר יוגשו בנפרד מחלקי ההצעה האחרים ויסומנו כהצעת מחיר.
יואל בריס: הוגשו הצעות לתיבת המכרזים שאינה תיבת מכרזים אלקטרונית יחתמו מי שפתחו את תיבת המכרזים בהתאם לתקנה 19 (ב) על המעטפות המכילות את הצעות המחיר כשהן סגורות ויפקידו את הצעות המחיר בתיבת המכרזים עד למועד פתיחתן כאמור בפיסקה (3).
יואל בריס: כלומר אני לוקח את ההצעה, את החלק ללא מחיר אני לוקח אלי, את חלק המחיר חותם ומחזיר לתיבת המכרזים, לאחר פתיחת תיבת המכרזים תקבע ועדת המכרזים את קבוצת המציעים הסופית ואת ניקוד האיכות של כל מציע, זה ההבדל ממיון מוקדם, אני קובע כאן לא רק אם הוא עבר או לא עבר, אלא גם מה ניקוד האיכות שלו, הצעות המחיר יפתחו רק לאחר שוועדת המכרזים קבעה את ניקוד האיכות.
יואל בריס: לאחר פתיחת הצעות המחיר תקבע ועדת המכרזים ניקוד סופי להצעות המשקלל את ניקוד האיכות שנקבע כאמור בפיסקה (2) עם הניקוד של המחיר.
יואל בריס: מה היתרון הגדול של הפרדת השלבים, זה לא מאשפר למי שקבע את קובע ניקוד האיכות לקבוע גם את התוצאה הסופית.
יואל בריס: כיוון שיש אלמנט שעדיין חסוי מעיניו הוא לא מוטה.
יואל בריס: 17 (ה) מכרז פומבי עם הליך תחרותי נוסף.
יואל בריס: שבו אתה אומר, אחרי שעשיתי את כל התהליך יהיו מצבים שבהם אני אומר, בוא ניתן לחלק מהמציעים, לא לכולם, אם ניתן לכולם אז זה פחות בעייתי, אבל אני נותן לחלק מהם הליך תחרותי נוסף.
יואל בריס: אני אומר להם תשפרו לי עוד את המחיר, תשפרו לי עוד משהו, היום עושים את זה בחלק מהמקרים באופן פתוח, מה שיוצר פתח לבעיית טוהר מידות כי אני יכול להגיד אם החבר שלי יצא שני אני עושה בסט אנד פיינל ואם החבר שלי יצא ראשון אני לא עושה בסט אנד פיינל ואז זה כמובן הטייה שגם קשה לעלות עליה ולכן אנחנו אומרים אם אתה רוצה לעשות הליך תחרותי נוסף תקבע את זה מראש כולל את התנאים, כולל נוסחה מתמטית מתי זה יקרה ומתי זה לא יקרה, אני מקריא.
יואל בריס: מכרז פומבי עם הליך תחרותי נוסף, מכרז פומבי רגיל, רק מכרז פומבי רגיל יכול להיערך עם הליך תחרותי נוסף, לא המוגבלים.
יואל בריס: מכרז פומבי רגיל עם הליך תחרותי נוסף יערך כך: (1) מסמכי המכרז יקבעו תנאים שבהתקיימם יערך הליך תחרותי נוסף.
יואל בריס: (2) התקיימו התנאים כאמור בפיסקת משנה (1) תודיע ועדת המכרזים למציעים שנקבעו על פי תנאים אלה כי הם רשאים להגיש במועד שתורה הוועדה הצעה סופית ביחס למחיר הצעתם, רק מחיר ההצעה, בתנאים מטיבים עם עורך המכרז לעומת הצעתם המקורית.
יואל בריס: לא הגיש הספק הצעה נוספת תהיה הצעתו הראשונה הצעה סופית.
מנחם בן-ששון: ועכשיו תקרא את 21 (א).
יואל בריס: נעשה אומדן של שווי ההתקשרות כאמור בתקנה 17 א רבא - - -
מנחם בן-ששון: שיש לה שלושה סעיפי משנה עכשיו.
יואל בריס: כל ההצעות שהוגשו למכרז מרעות עם עורך המכרז במידה משמעותית לעומת האומדן, גבוהות או נמוכות, יכול להיות אם אתה קונה או מוכר, רשאית ועדת המכרזים לקבוע כי כל המשתתפים במכרז שבקבוצת המציעים הסופית יגישו הצעת מחיר חוזרת ומשופרת בהתאם לתקנה 17 (ה).
דוד רותם: אם אני לא הגשתי מה יקרה, אתה תממש לי את הערבות הבנקאית כי אתה תגיד שחזרתי בי מההצעה.
יואל בריס: אני רוצה להסביר משהו לענין תקנה 21.
מנחם בן-ששון: לפני כן, המקבץ הזה של 17 (ג) (ד) ו-(ה) הוא המקבץ שמתאר לך מכנה משותף אחד.
מנחם בן-ששון: יש שם מכנה משותף של התקדמות מדורגת מסיבות אלה או אחרות לכן ביקשתי שתשים את כולם באותה חבילה.
מנחם בן-ששון: עכשיו תגיד איך אתה רואה אותם ונראה את המגבלות.
יואל בריס: העיקרון הבסיסי הוא שאנחנו מאפשרים כאן לוועדת המכרזים איזה שהוא כלי שכמו שאדוני אמר הם יוכלו להגיע לתוצאה בצורה שהיא נוחה יותר, יעילה יותר, היא לענין הבחינה הדו שלבית היא גם בהגדרה היא מדוייקת יותר או פחות חשופה לחשד או חשש של הטעיה.
יואל בריס: לךגבי 21 אני רוצה להגיד, במענה למה שאמר חבר הכנסת רותם, זה דברים שעלו בהקשרים אחרים כולל לאחרונה.
יואל בריס: התקנות בשילוב הפסיקה השאירו אותנו במצב שהוא די בלתי נסבל וזה נובע משני אינטרסים מנוגדים.
יואל בריס: שיש לי, כשאני נותרתי עם הצעה יחידה - - -
עידו עשת: אתה מתכוון לביטול מכרז.
יואל בריס: היום המצב הוא שאם ההצעות, אני נשארתי עם הצעה יחידה או אם נשארתי בלי הצעה, אז יש לי את האפשרות לביטול המכרז והתקנות למעשה מנחות אותי ללכת לכיוון של ביטול מכרז במצב כזה ואולם סמוך אחרי התקנת התקנות האלה בית המשפט העליון, פסק דין מנורה איזי, משך לתוך התקנות הקיימות את הדין שהיה קיים קודם לכן שביטול מכרז הוא רק מקרים חריגים, בחשש לקנוניה או מרמה או משהו מסוג זה.
יואל בריס: ומה ההגיון הזה ומה ההגיון ההפוך.
יואל בריס: ההגיון האחד אומר, אם אין לך הצעות או אם יש לך הצעה יחידה אז אתה לא יכול לדעת אם יש לך תחרות משוכללת, יש לך חשש שאותי תקבל הצעה שהיא לא נוחה לעורך המכרז ולכן דרך המלך היא לבטל את המכרז.
יואל בריס: בית המשפט אומר, המציעים הרי טרחו ועמלו והגישו הצעה בהתבסס על מצג שבהינתן הנתונים שהיו בפניהם הם עשו את המירב ואת המיטב ואם אין לך חשש למירמה או קנוניה אז מה הם אשמים ומה הם עוולו שעכשיו הצעתם תרד לטמיון.
יואל בריס: ולכן ההצעה המאזנת פה אומרת, במצב כזה נאפשר איזה שהוא הליך תחרותי נוסף מובנה.
יואל בריס: כיוון שכל ההצעות סוטות מהמכרז הרי שלפני קבלת החלטה האם לבטל את המכרז אם לאוו, אם יש אומדן.
עומר דקל: דבר ראשון אני בעד הסעיף הזה.
מנחם בן-ששון: המקבץ יפה, שלושה אלה יפים ועכשיו אני מבין את משאלתו של היועץ המשפטי שהוא אמר אולי אתה יכול לעשות מדרג בין השלושה האלה.
עומר דקל: אני רוצה לחזור ל-17 (ה) רבתי.
עומר דקל: לגבי מכרז פומבי עם הליך תחרותי נוסף.
עומר דקל: למה רק במכרז פומבי רגיל ולא למשל גם במכרז פומבי שכולל הליך של משא ומתן.
עידו עשת: זה מכרז מוגבל.
עומר דקל: מוגבל זה שכולל משא ומתן?
עידו עשת: מוגבל זה כולל משא ומתן.
עידו עשת: לא היית רוצה את זה בסגור.
עומר דקל: בסגור לא, כי סגור זה הליך בעייתי.
עומר דקל: המכרז מוגבל פומבי אני חושב שיש לזה מקום.
עומר דקל: למה השיפור צריך להיות רק לגבי המחיר, הייתי כותב הצעה סופית.
מנחם בן-ששון: תן להם מרחב.
עומר דקל: אני אתן דוגמה.
עומר דקל: למשל מכרז למיחשוב.
עומר דקל: אז מציע אחד יגיש הצעה זולה אבל הוא קצת לוקה באיכות של הזיכרון של המחשב.
עומר דקל: אז לזה שהגיש הצעה יקרה נותנים אפשרות לשפר ולתת יותר זול אבל לזה שהגיש זולה אבל הוא קיבל ניקוד נמוך על הזיכרון של המחשב או על המהירות של המחשב או על האמינות של המחשב, לא נותנים לו אפשרות לשפר את המרכיב הזה כשבעצם כל המרכיבים, כל אמות המידה אין מקום להבחין ביניהם.
עומר דקל: המחיר הוא רק אמת מידה אחת מבין מכלול אמות מידה.
עומר דקל: לכן אני חושב שאם נותנים לאפשר לשפר צריך לאפשר לשפר לגבי כל מרכיב.
עומר דקל: הערכה שלישית אני רק רוצה לומר, זה ענין של מינוח רק, כתוב לא יגיש ספק הצעה נוספת, אני מציע לכתוב לא יגיש מציע, הספק הוא מי שזכה במכרז.
עומר דקל: זה ב-17 (ה) רבתי (2) המשפט האחרון.
מנחם בן-ששון: מה תשובת
מנחם בן-ששון: כם לגבי שלוש ההערות?
יואל בריס: לענין למה דווקא מכרז פומבי רגיל.
יואל בריס: אנחנו חשבנו שבמוגבל ההצטברות של היכולת שלי, בעיקר חשבתי דווקא על המשא ומתן, קודם כל הם כבר הגישו שתי הצעות כולם, עכשיו אני מבקש מקבוצה מתוכם להגיש הצעה שלישית.
יואל בריס: זה לא דבר שהוא מצוי ואני לא חשוב שהוא גם רצוי.
יואל בריס: אני חושב שהיכולת שלי לתמרן בשלב הראשון את קיומו או אי קיומו של הליך תחרותי נוסף תהיה גדולה מדי.
יואל בריס: אני מפחד מהשילוב של הדברים שעשיתי מכרז עם משא ומתן שהוא כבר עושה לי איזה שהיא בעיה מבחינת היכולת לוודא קיומו של שיוויון ואז אני אומר, על זה תעשה לי הליך תחרותי נוסף, אני מפחד מזה.
עידו עשת: אבל זה ממילא ככה, זה יוצר סתירה.
עידו עשת: איך המשא ומתן הזה מתנהל, יש משא ומתן ואז אתה אומר לו, זה פה, זה שם, מנהלים משא ומתן ואז אתה אומר לו לך הביתה ותגיש לי הצעה חדשה.
יואל בריס: אם אתה מוסיף על זה הליך תחרותי נוסף המשמעות היא שאחרי זה הוא יוכל להגיש הצעה שלישית, זה המשמעות של הצטברות שני הדברים האלה.
יואל בריס: אני לא מבין משמעות אחרת.
יואל בריס: כי הרי את ההגשה השניה במכרז עם משא ומתן אמרתי, זה בהגדרה קיים, עכשיו אתה אומר על זה תוסיף - - -
מנחם בן-ששון: התשובה סבירה.
מנחם בן-ששון: לגבי כסף ולא לגבי דברים אחרים.
יואל בריס: כי רציתי משהו שהוא ברור ומדיד.
מנחם בן-ששון: שאתה יכול לקלף אותו נכון מהמכרז.
מנחם בן-ששון: הרי מה הוא רוצה, הוא רוצה לסגור אותו עוד פעם בקופסה.
יואל בריס: היכולת לתמרן במצב כזה היא מפחידה אותי.
מנחם בן-ששון: והנקודה השלישית.
יואל בריס: כן, מציע.
מנחם בן-ששון: לפחות דבר אחד הסכמנו, לגבי הדברים האחרים אני תומך בו, אתה תצטרך לוותר הפעם.
איילת זלדין: יש לי שאלה לגבי המכרז הדו שלבי.
איילת זלדין: מה אתה עושה כשהמציע לא שם את המחיר בנפרד?
יואל בריס: אם הוא לא שם את המחיר בנפרד הצעתו תיפסל.
איילת זלדין: זאת בעיה אמיתית כי אתה תפסול הצעות מאוד טובות.
איילת זלדין: השאלה אם אי אפשר למצוא פתרון שבשלב שפותחים לפני שהוועדה בכלל דנה בבקשה מישהו יתלוש משם את הצעת המחיר.
איילת זלדין: צריך להיות איזה שהוא אמון מינימאלי בוועדת המכרזים גם, אני אומרת לכם שיפסלו הצעות.
יואל בריס: ההנחה היא כמו בכל, הרי אם נפתחה תיבת המכרזים לפני המועד אין מה לעשות, כל המכרז נפסל מלכתחילה.
יואל בריס: ההנחה היא שברגע שמישהו ראה את זה המידע הוא פומבי.
עידו עשת: כרגע לפחות מתקנה 17 (ב), 17 (ג), 17 (ד) ו-17 (ה) למעט החלפת המילה ספק במציע אין הערות לוועדה.
מנחם בן-ששון: אין הערות.
מנחם בן-ששון: אנחנו מתחילים.
מנחם בן-ששון: עמוד 4.
מנחם בן-ששון: אנחנו עוסקים בממונה על רשמי ההוצאה לפועל, משרד המשפטים.
תמי סלע: אנחנו בסעיף 3 לחוק, עמוד 4 לנוסח הגדול.
תמי סלע: זה הסעיף שמדבר על מינוי רשמים.
תמי סלע: יש שם תיקון אחד שמחייב דיון מחדש שהוא תיקון לגבי הממונה על רשמי ההוצאה לפועל, שאומר שהתנאים, המשכורת, הגימלה, תנאי השירות של אדם שימונה כממונה על הרשמים יהיו כשל נשיא בית משפט שלום ושתהיה קדנציה של שבע שנים, קדנציה אחת של שבע שנים.
תמי סלע: זה התיקון שמחייב דיון מחדש.
תמי סלע: בנוסף לכך יש הוראת מעבר שעליה לא צריך דיון מחדש כי עוד לא הצבענו על הוראת המעבר לסעיף הזה, ופה יש שתי אפשרויות, הגירסה של משרד המשפטים שהממשלה מבקשת, זאת גירסה שאומרת שההוראה, החלק הרלוונטי זה הענין של ייחוד הכהונה של הרשמים להוצאה לפועל יחול רק על רשמים שמתמנים לאחר מועד התחילה של הסעיף.
תמי סלע: אפשרות אחרת היא לומר שביום התחילה של הסעיף הסעיף יחול רק על רשמים חדשים, אבל כעבור תקופה שהוועדה תקבע אותה, כשההמלצה היא תקופה מספיק ארוכה שתאפשר למערכת להיערך ולא תפגע ברשמים מכהנים, משהו כמו 4-5 שנים, ההוראה הזאת תחול על כל הרשמים, שמה שעומד ביסוד האפשרות השניה הוא להשיג יותר את התכלית של ההוראה הזאת שהיא להפריד בין הרשמים בהוצאה לפועל לרשמים בבתי המשפט ובין המערכות בכלל ולגרום לכך שהרשמים יתמקדו בפעילותם בהוצאה לפועל בלבד.
מנחם בן-ששון: נמצאים איתנו שני רשמים, מר פלקס וגברת נוס, אחד מכם ישוחח איתנו, תגידו לנו בבקשה מי.
נמרוד פלקס: אנחנו תומכים בחלופה הראשונה.
מנחם בן-ששון: קודם כל לגבי סעיף ב אתה אומר, אין לכם בעיה עם זה.
נמרוד פלקס: לא, אין לנו בעיה.
מנחם בן-ששון: שיהיה לנו נשיא או דמוי נשיא שיוכל לקבל משכורת הגונה, אין לכם בעיה עם זה.
נמרוד פלקס: באשר לסוגיה של התחולה, אנחנו סבורים שהחלוקה צריכה להיות עניינית, שהוראות החוק לענין ייחוד הכהונה תחולנה לגבי רשמים שמתמנים ממועד התחילה ואילך.
מנחם בן-ששון: ולא אחורה משום שמי שנכנס להיות רשם עד היום ידע שהוא גם שופט עליון בפוטנציה.
מנחם בן-ששון: יש מי שרוצה להעיר, להתנגד, כי אני יכול לעבור להצבעה אחרת.
דוד רותם: אם אנחנו מסתכלים על התכלית והרצון הוא שאנשים יתרכזו בנושא של ההוצאה לפועל - - -
מנחם בן-ששון: אתה מעדיף את החלופה האחרת.
דוד רותם: אז החלופה האחרת נכונה.
מנחם בן-ששון: אני אצביע עם אדוני.
תמי סלע: ואז צריך להחליט על התקופה, כי כרגע בחוק זה מופיע במסגרת הוראות המעבר והתחילה בסוף החוק, הסעיפים בענין הוראת המעבר, בעמוד 54 למטה 50 א, בהוראות סעיף 3 א.
תמי סלע: ההוראה בעמוד 54 סעיף 50 להצעת החוק אומרת, הוראת סעיף 3 א לחוק העיקרי, הוראות סעיף 3 א כנוסחן בסעיף, מה שיהיה בחוק זה, יחולו על מי שמונה לרשם הוצאה לפועל מיום התחילה ואילך, זאת החלופה הראשונה.
מנחם בן-ששון: דודו, זאת החלופה שאתה מציע ואני איתך.
דוד רותם: אני מציע שזה יהיה 18 חודש, ב-18 חודש אני נותן לרשם את האפשרות להגיד - - -
מנחם בן-ששון: הלאה, בסדר, אפשרות שניה בתום?
תמי סלע: אז הוא אומר 18 חודש מיום התחילה גם על מי שמכהן כרשם הוצאה לפועל.
מנחם בן-ששון: הנהלת בתי המשפט, מה אתם רוצים להציע?
ענת ליברמן: אנחנו כמובן רוצים את החלופה הראשונה, כך שייחוד הכהונה לא יחול לגבי רשמים שמונו לפני התחילה של החוק.
ענת ליברמן: אנחנו חושבים שראוי שרשמים שמכהנים יכהנו במה שהם רוצים וככל שמדובר ברשמים שמונו לפני שהחוק התחיל אז אנחנו לא חושבים שראוי יהיה לכפות עליהם את ייחוד הכהונה.
דוד רותם: אנחנו לא כופים עליהם, אנחנו נותנים להם את הברירה לבחור.
ענת ליברמן: אז 18 חודש לדעתנו זה לא זמן מספיק, לו היה מדובר בתקופה של חמש שנים נניח היה אפשר בתקופה הזאת לטפל בדור הביניים, בכל הרשמים שמונו לפני הכניסה של החוק לתוקף, או להעביר אותם לרשמי בית משפט או יחול לגביהם ייחוד הכהונה.
מנחם בן-ששון: ולכן מה המלצתכם?
ענת ליברמן: לו בחרנו החלופה השניה ולא בחלופה הראשונה, אני מבקשת שזה יהיה למספר שנים כמו חמש שנים.
מנחם בן-ששון: את מבקשת חמש שנים.
מנחם בן-ששון: אז יש לנו שלוש הצעות.
מנחם בן-ששון: חלופה א' זה מיד, חלופה ב' זה בתום 18 חודש, חלופה ג' בתום חמש שנים.
ענת ליברמן: חלופה א' זה מיד רק לגבי רשמים שמונו אחרי תחילת החוק, לגבי רשמים שמונו לפני החוק אין עליהם ייחוד כהונה.
תמי סלע: החלופה הראשונה אומרת שזה יחול מיד אבל רק לגבי רשמים שממונים מיום התחילה ואילך, אף אחד לא מציע להחיל את ההוראה מיד על רשמים מכהנים.
מנחם בן-ששון: אז יש לנו בחלופה ב' שתי אפשרויות.
מנחם בן-ששון: חלופה א' זה מיד רק על החדשים, הצעת שר המשפטים, חלופה ב' זה בתום או 18 חודש או חמש שנים.
מנחם בן-ששון: אני רוצה להצביע ע זה.
דוד רותם: על החדשים זה וודאי מיד.
מנחם בן-ששון: על זה אין שאלה, השאלה היא האם על הוותיקים יש להם חמש שנים או 18 חודש.
מנחם בן-ששון: אז יש לנו שתי אפשרויות.
מנחם בן-ששון: הבקשה של הרשמים ושל משרד המשפטים היא חמש שנים, נכון?
קריאה: בהנחה וזאת החלופה השניה.
מנחם בן-ששון: בהנחה וזאת החלופה השניה.
מנחם בן-ששון: אני אצביע.
שופט בית המשפט העליון  יעקב טירקל: אני לא יודע אם עכשיו זה הזמן, הענין של אי אפשר למנות אותו לתקופה נוספת.
תמי סלע: אתה מדבר על הממונה על הרשמים.
מנחם בן-ששון: עוד לא הגענו לזה, עוד לא עשיתי רביזיה, שם זה טעון רביזיה.
מנחם בן-ששון: מי בעד חלופה א' ירים את ידו.
מנחם בן-ששון: עמוד 54, בסעיף 50 יש שתי חלופות ואחרי זה ב-ב' יש שתי אפשרויות.
מנחם בן-ששון: חלופה א' אומרת שכל החוק הזה חל אך ורק על רשמים חדשים, הוותיקים יוכלו לכהן גם כרשמים וגם כשופטים.
מנחם בן-ששון: חלופה ב' אומרת שזה יחול על כולם, החוק הזה, אלא לא מיידית.
מנחם בן-ששון: זה יחול על כולם, יש הצעה שזה יחול אחרי שנה וחצי ואפשרות שניה, אחרי חמש שנים.
מנחם בן-ששון: זאת חלופה ב'.
מנחם בן-ששון: חלופה א' אומרת שאף פעם זה לא יחול על הרשמים שמכהנים היום, יש 70 בערך.
קריאה: מה הם אשמים?
מנחם בן-ששון: אתה יכול להגיד שאתה בעד חלופה א'.
מנחם בן-ששון: מי בעד חלופה ב' ירים את ידו.
מנחם בן-ששון: אז חלופה א' נפלה.
מנחם בן-ששון: הצבעה בעד חלופה ב' - פה אחד אושר
מנחם בן-ששון: ב-ב' יש שתי אופציות, אופציה אחת 18 חודש, אופציה שניה לבקשת הרשמים חמש שנים.
מנחם בן-ששון: אלה הן שתי האופציות.
מנחם בן-ששון: מי בעד אופציה של 18 חודש ירים את ידו.
מנחם בן-ששון: מי בעד האופציה של חמש שנים ירים את ידו.
מנחם בן-ששון: אז ברוב עברה ההצעה של - - - הצבעה בעד 18 חודש - פה אחד אושר
ענת ליברמן: אנחנו רוצים לשמור את הזכות להסתייג.
מנחם בן-ששון: יש לכם זכות להסתייג.
תמי סלע: להסתייג לחלופה א' או לחמש שנים?
ענת ליברמן: לחלופה א'.
מנחם בן-ששון: עכשיו אני אומר לתחילת החוק.
מנחם בן-ששון: אני צריך רביזיה מכם.
מנחם בן-ששון: בעמוד 4 יש רביזיה, עמוד 4 סעיף 3.
מנחם בן-ששון: לתת לממונה על הרשמים שכר הגון, לתת לו סמכות הגונה ושלא ניתן לשוב ולמנותו לתקופת כהונה נוספת.
מנחם בן-ששון: כדי להצביע על זה אני צריך שני שלבים, קודם כל אני צריך לעשות רביזיה ואחרי זה לקבל או לא לקבל.