GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יחזקאל סיבק: מה שקורה היום בלשכת ההוצאה לפועל כשאתה שולח עיקול למוסד לביטוח לאומי, בדרך כלל הפקיד בלשכת ההוצאה לפועל מחזיר לך את הטופס ואומר לך, זה לא משנה אם זה חברה או פרטי, הוא אומר לך שזה פטור מעיקול.
יחזקאל סיבק: אחד הנתונים הקריטיים פה זה להבין מה ניתן לעקל ומה לא ניתן לעקל.
יחזקאל סיבק: לרשמים אין מושג.
מנחם בן-ששון: אדוני ישלח לי את זה בכתב, לא ככה מהמותן.
יחזקאל סיבק: והערה נוספת אדוני, שאמרתי אותה בפעמים קודמות.
יחזקאל סיבק: כל עוד הצהרת ההון והדו"ח השנתי ממס הכנסה לא יהיו בפני ראש ההוצאה לפועל, אף אחד לא ידע מה ההכנסה שלו.
מנחם בן-ששון: זה נכון, אבל אמרתי שאני לא רוצה לתת אישור כניסה למאגרים האלה.
מנחם בן-ששון: לנקודה המסויימת הזאת אם יש משהו שלא נאמר.
אריה כהן: אני רק רוצה לעדכן ברשותך לגבי הנתונים של מר שחר.
אריה כהן: אנחנו בשנה, הנתון כנראה היה פה שגוי, אנחנו לא 50 אלף, מדברים על 11 אלף, לכן זה יורד מחמישים תקנים לעשרה תקנים וגם אני מדבר ברשותך, על ה-11 אלף, ברור שלא כל ה-11 אלף האלה יכנסו, אנחנו מדברים אולי על 5,000 אז זה יורד אולי לחמישה עובדים.
דבורה שדה: שתי נקודות קצרות.
דבורה שדה: אחד, במסירת המידע כפי שמנוסח כרגע בלי מערכות התמיכה אנחנו נפתור בעיה אחת מהבעיות.
דבורה שדה: מערכת פשיטת הרגל זאת המערכת שאנחנו יודעים שצריכה, ששם צריכים להתנהל אותם תיקים שהם לא יעילים, זה יוריד את העומס גם ממערכת ההוצאה לפועל ובמסירת המידע אנחנו נפתור את הבעיות רק לאותם חייבים "חזקים" אני קוראת להם, שהם רק צריכים את היידוע.
דבורה שדה: אנחנו חושבים, פירטנו את זה ולכן אני לא מפרטת, אבל להסביר שמערכת התמיכה המתאימה שצריכה להיות מההוצאה לפועל, כדי שההליך עצמו יהיה יעיל לא רק ליידע את האדם - - -
מנחם בן-ששון: לתת סיוע משפטי.
מנחם בן-ששון: אמרתם את זה כבר.
דבורה שדה: לא רק ליידע את האדם ולהגיד לו ואני אסביר אדוני, שזה גם יהיה יעיל במערכת ההוצאה לפועל, כי כמו שאמרו כאן חברי, לא יצטרכו להתחיל את ההליך מאפס.
דבורה שדה: מידע נאסף, נתונים נאספו, חקירות נעשו, אפשר יהיה להעביר את התיק ולהמשיך את ההליך במקום היעיל יותר.
דבורה שדה: ודבר שלישי, אם זה ישאר כפי שהנוסח מנוסח כיום, רק להדגיש שהדבר לא יפגע בזכותו של החייב להמשיך את ההליכים בהוצאה לפועל ככל שהוא ירצה, כי אנחנו רואים פסיקות של רשמים שאומרים או שאתם הולכים להליך של פשיטת רגל או שאנחנו מפרקים.
מנחם בן-ששון: אני רוצה לענות לך כדי להסביר לחברים באיזה מצב היתה הוועדה בזמנו כשהיא הוסיפה את הסעיף הזה ודחתה את הבקשה שלך.
מנחם בן-ששון: ושמענו אז את הסיוע המשפטי.
מנחם בן-ששון: הוועדה אמרה כך, אם אני זוכר נכון, יש העמסות שהן העמסות שאתה יכול להגיד שהן כן בזכות או לא בזכות, אבל אני לא יכול לכל אחד לתת לו סיוע משפטי.
מנחם בן-ששון: לסיוע המשפטי יש הגדרות.
מנחם בן-ששון: אמר הסיוע המשפטי, הוא כן נכנס בהגדרות שלי או לא נכנס בהגדרות שלי, תנו לי להחליט לפי החוק, אני לא אשנה את החוק היום.
מנחם בן-ששון: לא אוטומטית כל אחד יקבל היום את הסיוע המשפטי בסיטואציה הזאת.
מנחם בן-ששון: על זה אמרנו, יחכה לדיון אחר, או לא, אבל לא כאן.
מנחם בן-ששון: את זה אמרנו לגבי הסיוע המשפטי.
מנחם בן-ששון: כן אמרנו לגבי יידוע.
מנחם בן-ששון: אמרנו שיידוע זה ממילא נמצא.
מנחם בן-ששון: בחלק מהמקרים במילא הרשם עשה את זה, בחלק מהמקרים הרשם גם אמר את הדברים בצורה מפורשת או עורך הדין שלו אמר לו בצורה מפורשת.
מנחם בן-ששון: אני בהחלט מוכן לקבל את התמונה האפוקליפטית שתיאר אותה עורך דין שחר, אני לא מתווכח איתה, אני רק אומר שאנחנו כוועדה אז בסיום הדיון אמרנו, למשאלות שלכם או כן או לא נענה במסלול אחר, כך אמרתי את זה גם לפני חצי שעה, ולמשאלות של הוועדה אנחנו רוצים להיענות.
מנחם בן-ששון: אומר לי עכשיו מר שחר מול האוצר, זה עול גדול.
מנחם בן-ששון: אז אם זה עול גדול מה אנחנו צריכים בכלל להתווכח, על זכות כזאת אם אני לא יכול לעשות אותה אז מקל וחומר שאני לא יכול לתת דיור חלופי ומקל וחומר שאני לא יכול לעשות אלף דברים אחרים ואני לא יודע איך יצאתם לרפורמה הזאת.
דנילו דרמן: שתי הערות.
דנילו דרמן: אחת בענין התקנים.
דנילו דרמן: בהחלט אם תהיה תוספת, יהיה צורך בתוספת תקנים גם בסיוע, כי אי אפשר לפנות בלי עורך דין אז יצטרכו תוספת של עורכי דין.
מנחם בן-ששון: או שכן או שלא.
דנילו דרמן: אבל מה שאותי הכי מדאיג, מכיוון שבתוך עמי אני חי, הרעיון הזה הוא לא רע גם כדי לתקוע מקלות בגלגלי הגבייה וזה מה שאני רוצה למנוע.
דנילו דרמן: לתקופה סבירה שיקבע זה נראה לי פרק זמן שהוא, זה פרק זמן שבו אי אפשר לעשות שום דבר ויש עיכוב הליכים ואני מציע גם לחשוב בראש של אנשים שלא ישתמשו בהליך הזה בתום לב וינסו להרוויח עוד פרק זמן סביר והייתי מעדיף שהוועדה תקבע פה איזה שהוא פרק זמן קצוב.
מנחם בן-ששון: מר שחר הביא אותנו לרגע של אמת כלפי השאלה של החוק.
שופט בית המשפט העליון  יעקב טירקל: נדמה לי שצריך לבחון את זה מעוד זווית ראייה.
שופט בית המשפט העליון  יעקב טירקל: אני אומר את זה בעיקר לפי תחושה.
שופט בית המשפט העליון  יעקב טירקל: אני חושב שחשוב לבדוק מה אורך חייו של תיק, כמה הוא חי בהוצאה לפועל, כמה הוא חי בהליכי פשיטת רגל.
שופט בית המשפט העליון  יעקב טירקל: נדמה לי שבהליכי פשיטת רגל אורך חייו הרבה יותר קצר, כך נדמה לי, זה טעון בדיקה אבל נדמה לי.
שופט בית המשפט העליון  יעקב טירקל: במילים אחרות, מנקודת ראות מערכתית כללית עדיף לי שהם ילכו לשם, יחיו פחות זמן בתוך, נקרא לזה, המערכת המשפטית.
שופט בית המשפט העליון  יעקב טירקל: דהיינו, אני ארוויח בסופו של דבר חוץ ממה שאמר יושב ראש הוועדה, על האפשרות להעביר אנשים מפה לשם.
מנחם בן-ששון: זה אומר אדם שמבין בחומר.
שלמה שחר: אני רוצה להדגיש ולבקש בקשה.
שלמה שחר: להדגיש, אני הצהרתי בפתיחה ואני גם אומר את זה כעת, אנחנו סבורים שמהותית אכן יש מקום לזה וגם ליידע, אנחנו דיברנו על הצד - - -
מנחם בן-ששון: בגלל זה אני כל כך נחרץ בתגובה שלי.
שלמה שחר: לגבי הנושא של הנתונים, אני כשהתייחסתי התייחסתי על פי הנתונים שקיבלנו מהנהלת בתי המשפט וההוצאה לפועל, אנחנו עכשיו מקבלים נתונים שהם בהחלט במרחק רב מהנתונים שהתקבלו.
שלמה שחר: מה שאני מבקש, אם יש בכך צורך, שתינתן הבהרה שאכן הנתון הזה הוא הסופי ואנחנו לא בעשרים ולא בשלושים אלף.
מנחם בן-ששון: מר שחר, ואז אתה משחרר לנו את הסעיף הזה בלי הערת הכנ"ר?
שלמה שחר: ואז אנחנו נבחן, ככל שזה 10,000 מה החשבון שצריך להיעשות ואני אמסור.
שלמה שחר: שוב, תראו, בסופו של יום זאת המטרה של כולם, אני לא באתי כאן לוועדה על מנת להתמקח, בסופו של יום אנחנו רוצים שהשירות שהאזרח יקבל הוא יהיה נכון לאחר התיקון הזה ולא שקבענו חקיקה יפה ולא ניתן השירות ובסופו של דבר גם יבואו אלינו בטענות.
מנחם בן-ששון: אנחנו מגלגלים את השיחה החברתית הזאת ללא תוחלת.
מנחם בן-ששון: אני מעוניין להכניס את הסעיף כמו שהוא, אדוני האפוטרופוס ומר שחר.
מנחם בן-ששון: אני בהחלט במקרה הזה, כיוון שאתה הממשלה ואתה צריך להיות מתואם איתם, אז כדאי אולי שאני אתן לכם הפסקה של כמה דקות, תצאו החוצה, תסכמו את הדברים, אם אין הסכמת ממשלה אז יש לממשלה בעיה עם הוועדה, אני צריך ללבן את הדברים בצורה אחרת.
מנחם בן-ששון: תגידו לי משפטים קצרים כי חבל על הזמן שלנו, כל החוק הולך תיכף.
רן מלמד: תאר לך מצב אנשים שעוזרים היום לאותם - - -
מנחם בן-ששון: זה יחזור על עצמו עוד כמה פעמים, יש לנו עוד כמה סוגיות כאלה.
רן מלמד: יעשו קמפיין אמיתי כדי להפנות אותם לכנ"ר.
רן מלמד: זה אומר שהניתוח שלך של אם יהיה או לא יהיה יכול להיות בכלל באוויר כי אנחנו נפנה את האנשים, כי אנחנו חושבים שזה המסלול היותר נכון.
שלמה שחר: אבל המטרה שלנו היא משותפת, שיקבלו את השירות.
סורין גנות: הערת ניסוח לגבי הסעיף.
מנחם בן-ששון: מר גנות, אנחנו עוד לא בסעיף, אנחנו באידיאולוגיות.
סורין גנות: משפט קצר.
סורין גנות: הקלות הבלתי נסבלת שבה עוברים מחמישים אלף ל-10,000 בנתונים רשמיים שאומרים, הערתי את זה מספר פעמים בתחילת החוק, היום הרוח נושבת אחרת אבל אני נאלץ להזכיר זאת.
סורין גנות: לצערי אני נאלץ לקלקל את האופוריה כי מר כהן מדייק בדבריו, מדבר על חייבים מוגבלים באמצעים, הוא לא הזכיר את אותם כ-11 אלף נוספים באיחוד תיקים.
סורין גנות: יש עדיין למעלה מ-10,000, למעלה מכפול איחוד תיקים שאין ספק שזה פלח שוק בוודאי אופייני ושיגש.
סורין גנות: אני לא רוצה לקלקל את האופוריה אבל אני לא יודע למה מר שחר החליט על 10%.
סורין גנות: לדעתי זה גם יהיה יותר ממאה אחוז ואני אומר למה, כי ברגע שיפתח אפיק שכזה וכמו שעמותת "ידיד" אומרת בהגינותה, וגם יתר העמותות מן הסתם ינהלו קמפיין כי סוף סוף יהיה משהו שלחייבים אין ספק שזה יהווה מזור הרבה יותר טוב משהיה קודם בהוצאה לפועל.
סורין גנות: אז אני לא בטוח שזה יהיה רק עשרים אלף.
מנחם בן-ששון: לשיטתך, מי הפריע להם לעשות את הקמפיין שלשום, הרי זה הקמפיין האולטימטיבי.
סורין גנות: עד היום האגרה היתה 2,300 שקל, ברגע שהדרך תהיה קלה יותר, אני לא בטוח דרך אגב - - -
מנחם בן-ששון: הכל ברור בנקודה שלך.
מנחם בן-ששון: מר סיבק אתה רוצה להוסיף?
יחזקאל סיבק: הערה לגבי השימוש במונח עיכוב הליך או הליכים בהוצאה לפועל.
יחזקאל סיבק: אני רוצה רק להפנות את תשומת הלב של משרד המשפטים לשימוש במונחים השהייה לעומת עיכוב בסעיפים 16 ו-17 לחוק, בדרך כלל כשמדברים על "עיכוב" במובן הכללי של הליך, משתמשים במונח השהייה ולא במונח עיכוב, כאשר המונח עיכוב משמש לעיכוב ביצוע פסק דין ואני מפנה לענין הזה לסעיף 17 ולסעיף 19 לחוק.
מנחם בן-ששון: תודה לך על ההערה.
מנחם בן-ששון: חברים, אתם בשלים להפסקה, ממשלת ישראל, או שאתם רוצים שנחליט?
מנחם בן-ששון: משרד האוצר, מבחינתך אנחנו יכולים להצביע על זה ככה?
קריאה: אני חלק מהממשלה.
מנחם בן-ששון: אז אולי אני אתן לכם כמה דקות להתייעץ.
מנחם בן-ששון: ברגע שאתם מוכנים אתם חוזרים אלינו.
מנחם בן-ששון: הישיבה הופסקה בשעה 13:54 והתחדשה בשעה 14:05
מנחם בן-ששון: מר שחר, האם ממשלת ישראל צריכה למשוך את החוק אם הסעיף הזה עובר?
שלמה שחר: אני קטונתי מלייצג את עמדת הממשלה, אני רק יכול לומר שבהמשך לפתח שאדוני נתן לקדם את הענין, התשובה המוסמכת שנמסרה לי היא שלא יוקצה ולו תקן אחד לצורך הענין.
שלמה שחר: ולכן מה שאמרתי עומד בעינו מבחינת היכולות שלי.
מנחם בן-ששון: ולכן האם הממשלה תמשוך את החוק אם הסעיף הזה יעבור?
שלמה שחר: צריך לשאול את הגורם - - -
מנחם בן-ששון: חברי הכנסת, אני מבקש מכם להצביע בעד הסעיף הזה עם התיקונים שלו.
דני וקס: יש גם הערות ניסוחיות לתוכן.
מנחם בן-ששון: אני יודע, אני מיד אקבל את ההערות הניסוחיות.
מנחם בן-ששון: אחת היתה של - - -
תמי סלע: אחת היתה לגבי השהייה.
מנחם בן-ששון: חבר הכנסת מיכאלי, אני ביקשתי שחברי הכנסת יצביעו בעד הסעיף הזה ואם הממשלה תמשוך את החוק שתמשוך את החוק.
אברהם מיכאלי: כולל תיקונים או לא?
מנחם בן-ששון: מיד אנחנו נתקן תיקונים קטנים.
מנחם בן-ששון: אחד מהם זה של מר סיבק, אחד מהם זה של מר דרמן והשלישי של מר וקס.
דני וקס: נוכח רשם ההוצאה לפועל לאחר שבירר את יכולתו של החייב לקיים את פסק הדין, אני קורא בעמוד 33 ב 1.
דני וקס: הסעיף הרלוונטי שאנחנו מתייחסים אליו כרגע.
דני וקס: ידוע שיש הרבה חקירות יכולת שמתנהלות ללא נוכחות הזוכה - - -
מנחם בן-ששון: אדוני, תיקון.
דני וקס: והוא גם לא זומן.
דני וקס: ולכן צריך להוסיף כאן, ובתנאי שהזוכה זומן או השתתף בדיון.
דני וקס: בחקירת יכולת, לפני שראש ההוצאה לפועל נותן עצה ללכת להליכי פשיטת רגל, מעכב הליכים, זכותו של הזוכה לומר דבר מה.
דני וקס: ולכן גם הזוכה צריך להשתתף בדיון כזה.
דני וקס: הרי ישנו סעיף 67 (ב) (1) שאומר שרשם - - -
מנחם בן-ששון: אדוני הדברים ברורים.
תמי סלע: קודם כל שיקול הדעת של הרשם זה כשהוא נוכח שאין תועלת בניהול ההליכים, כלומר הוא שוכנע שזה המצב.
תמי סלע: ופה הוא מיידע את החייב.
תמי סלע: לגבי העיכוב שזה באמת השהייה לפי סעיף 16, נכון שבהרבה החלטות שהרשם מקבל הרבה פעמים הוא מעביר את זה קודם לתגובת הזוכה, גם בסעיף 16 לגבי בקשה של החייב להשהות הליך לא כתוב שהוא לא יחליט בלי שהוא יפנה לזוכה.
תמי סלע: אז באותה מידה אם הוא סבור שזה מחייב הפניה לזוכה הוא יפנה, אם הוא חושב שהוא יכול להחליט על זה גם בלי לשמוע את הזוכה כי זה כל כך ברור ומובהק אז הוא אולי לא יגיש לתגובת הזוכה, אני לא חושבת שדווקא בסעיף הזה בניגוד לסעיף שמדבר על בקשה להשהיית הליך באופן כללי אני צריכה להתייחס.
אריה כהן: אני לא מודע לחקירת יכולת שבה לא מזומן הזוכה למעט חקירת יכולת אחת שהיא בהתייצבות בתוך 21 יום.
אריה כהן: בכל שאר חקירות היכולת שולחים לזוכה זימון.
מנחם בן-ששון: לתקופה סבירה תוקן ל-?
תמי סלע: היתה הצעה של לשכת עורכי הדין לקצוב את זה לשלושים יום על בסיס טענה - - -
מנחם בן-ששון: זה הרבה מדי לטעמך?
קריאה: לא, זה סמכות קבועה לעכב הליכים באופן כללי.
קריאה: אני לא רואה למה לקצוב את זה.
מנחם בן-ששון: הבינותי, אז זה ישאר תקופה סבירה.
יחזקאל סיבק: רק הערה לגבי השימוש במונח בירור וחקירה.
יחזקאל סיבק: זה נמצא בסעיף, צריך לעשות איזה שהיא התאמה אם רוצים שהזוכה יהיה נוכח או לא, כי יש הרי את הבירור שהוא ללא נוכחות ואת החקירה שהיא עם נוכחות.
תמי סלע: אנחנו בתוך הסעיף של חקירת יכולת.
יחזקאל סיבק: אז אם אנחנו בסעיף של החקירה אז המונח בירור לא מתאים.
תמי סלע: תחילתו היא, ראש ההוצאה לפועל רשאי לברר את יכולתו של החייב לקיים את פסק הדין ולכן המשכנו באותו נוסח, לאחר שבירר את יכולתו של החייב לקיים את פסק הדין.
תמי סלע: בסעיף 67 א זה הנוסח של הסעיף שמדבר על ניהול חקירת היכולת.
יחזקאל סיבק: 67 א זה לחקור את מצבו של החייב.
תמי סלע: לחקור כדי לברר את יכולתו של החייב לקיים את פסק הדין.
תמי סלע: ולאחר שהוא בירר ומצא שאין תועלת אז הוא - - -
דבורה שדה: כדי שלא חלילה נרצה לעזור לחייבים ובסוף נפגע בהם, שיובהר שהסעיף עצמו לא יפגע בזכותו של החייב לפעול ולהגיש כל בקשה בהוצאה לפועל במקרים שבהם ההליך של פשיטת רגל לא מתאים.
מנחם בן-ששון: את זה אפשר לכתוב על כל סעיף בחוק.
דבורה שדה: לא, אפשר לפרש את הסעיף בכזאת צורה שאם רשם ההוצאה לפועל אומר לך, דע לך אדוני, אתה מחוייב, ברגע זה - - -
מנחם בן-ששון: היועצת המשפטית כנראה בענין הזה מסכימה, לפחות להבנתי את החוק.
מנחם בן-ששון: כל דבר שנתנו לזכותו לא פוגע בזכויות אחרות שלו.
מנחם בן-ששון: תקראי בבקשה את הנוסח הכולל לפני שאנחנו מצביעים עליו.
דני וקס: אני לא סיימתי.
דני וקס: רק הערה ניסוחית קטנה.
דני וקס: פעם אחת כתוב ימסור לחייב ואחר כך כתוב לזוכים.
דני וקס: או לשון יחיד או לשון רבים.
תמי סלע: ברור שיהיו פה עוד ליטושי נוסח.
תמי סלע: "נוכח רשם ההוצאה לפועל לאחר שבירר את יכולתו של החייב לקיים את פסק הדין כי אין כל תועלת בניהול הליכי הוצאה לפועל נגד החייב וסבר כי בנסיבות הענין תהיה תועלת בפניה להליכי פשיטת רגל, ימסור לחייב ולזוכה מידע בדבר האפשרות לפתוח בהליכי פשיטת רגל והוא רשאי להורות על עיכוב הליך או הליכים בהוצאה לפועל, אם שוכנע כי הדבר מוצדק, לתקופה סבירה שיקבע שתאפשר פניה לבית המשפט לשם פתיחת הליכי פשיטת רגל.
מנחם בן-ששון: סעיף 18.
מנחם בן-ששון: איגוד הבנקים.
מנחם בן-ששון: הוט ויס, עמוד?
תמי סלע: עמוד 48.
זהבית שחף: אני מיס.
תמי סלע: יש לנו את פריט 16 לתוספת שמלכתחילה דיבר על בזק, החברה הישראלית לתקשורת בע"מ, על בעלי רשיון טלפון נייד והיו בו גם חברת החשמל.
תמי סלע: אין פה הוט?
מנחם בן-ששון: לא, רק יס.
מנחם בן-ששון: יס, אפשר לקדם אתכם לאיזה סעיף?
זהבית שחף: אנחנו נשמח לסעיף התחילה.
מנחם בן-ששון: סעיף התחילה, לא עוסקים היום בסעיפי זמן.
מנחם בן-ששון: היום זמנים הם מעבר אלינו.
תמי סלע: הוט רק שלחו מכתב לענין הזה.
מנחם בן-ששון: אז הם לא צריכים טיפול.
מנחם בן-ששון: מי עוד רוצה לקדם סעיפים כדי לשחרר?
אודליה אדרי: משרד הפנים.
אודליה אדרי: סעיף 7 ב.
תמי סלע: יש עוד ענין שנוגע אליכם וזה היציאות מישראל והכניסות לישראל.
תמי סלע: את מדברת על זה?
אודליה אדרי: רק לגבי השינוי נוסח שדיברנו עליו.
מנחם בן-ששון: עמוד?
תמי סלע: שתי הערות שנוגעות למשרד הפנים.
אודליה אדרי: אין לי את העמודים שלכם, אבל מה שאני מדברת עליו זה סעיף קטן 7 (ו) (1).
תמי סלע: עמוד 11.
אודליה אדרי: היתה כאן איזה שהיא בעיה ניסוחית, אני קוראת את הסעיף.
אודליה אדרי: הוגשה בקשה לפי סעיף זה למסירת מידע על חייב הנמצא בידי גורם וכו', בסוף, ישולם לגורם האמור תשלום בהתאם להוראות סעיף קטן זה, ולא הבנתי מה פירוש המילה בקשה.
אודליה אדרי: על איזה בקשה מדובר שבמקרה של מסירת מידע לפי בקשה ישולם לגורם האמור.
מנחם בן-ששון: ולכן את מעדיפה את ה-מסר, אם בפועל הועבר מידע אז נשלם.
מנחם בן-ששון: זה אני אומר בעיקר למר וקס שבזמנו רצה כסף בשביל מידע.
מנחם בן-ששון: אתה תקבל לא בגלל זה שאני הגשתי בקשה אלא שנתת לי אותו.
אודליה אדרי: בכל מקרה של מסירת מידע בעקבות הוראה כזאת, ישולם.
מנחם בן-ששון: זה סעיף שבזמנו הוא חידד אותו.
תמי סלע: ההערה היתה גם בגלל שלא תמיד המידע הוא בעקבות בקשה של זוכה, המידע יכול להימסר גם ביוזמת הרשם.
תמי סלע: זאת הערה אחת.
תמי סלע: זה בסעיף הזה.
מנחם בן-ששון: זה בסעיף הזה שיש לך מה לומר.
יחזקאל סיבק: אני חוזר להערה שלי על חקירה ובירור, אם ב-67 (ב) (1) התוספת היא בסעיף 67 והכוונה היא לחלק מהחקירה, אז צריך לתקן בהתאם ב-69 יג (ב), להוסיף ב-69 יג גם 69 יג (ב) (1).
מנחם בן-ששון: את המילה בירור.
יחזקאל סיבק: לא, את הפיסקה הזאת.
מנחם בן-ששון: אנחנו לא שם, אנחנו עכשיו בסעיף משרד הפנים.
יחזקאל סיבק: הבנתי, סליחה, אני חשבתי שאנחנו - - -
מנחם בן-ששון: לא, אנחנו וודאי לא שם.
יחזקאל סיבק: התנצלותי.
מנחם בן-ששון: גבירתי, את הבהרת את דברייך, אני חושב שהדברים הם תקינים, משום כך אני צריך רביזיה.
מנחם בן-ששון: רק לסעיף הזה.
תמי סלע: יש בסעיף הזה עוד הערות.
מנחם בן-ששון: לסעיף 7?
תמי סלע: לא בנקודה שהיא העירה.
מנחם בן-ששון: אני רוצה נקודתית כדי שיהיה ברור שאנחנו לא עושים רביזיות יותר מדי רחבות.
מנחם בן-ששון: סעיף קטן (7).
מנחם בן-ששון: עמוד 11.
מנחם בן-ששון: אחרי סעיף קטן (ה).
מנחם בן-ששון: לסעיף קטן (ו) (1) אנחנו עושים רביזיה ומשנים, הוגשה בקשה - - -
תמי סלע: להצבעות על רביזיה קודם אתם צריכים להחליט שאתם - - -
מנחם בן-ששון: מי בעד הרביזיה ירים את ידו?
מנחם בן-ששון: מי בעד התיקון של הרביזיה ירים את ידו.
מנחם בן-ששון: מנוסח עם התיקון.
מנחם בן-ששון: תודה, פה אחד, הרביזיה התקבלה.
מנחם בן-ששון: על זה למשל אי אפשר לעשות עוד רביזיה.
חנה ראובני: יש לי הערה ניסוחית לסעיף קטן (2).
חנה ראובני: יש (2) (א) קבלת כמות מזערית של בקשות, אנחנו כבר לא מדברים על בקשות מידע אלא על מסירת מידע.
תמי סלע: זה נכון.
מנחם בן-ששון: נכון, אבל זה כבר הערה לנוסח, אני לא צריך בשביל זה רביזיה.
חנה ראובני: רק להפנות את תשומת הלב.
מנחם בן-ששון: תודה, זה במקום.
מנחם בן-ששון: עוד הערה למשרד הפנים, כניסות ויציאות רשות פלשתינאית.
תמי סלע: אנחנו בעמוד 3.
מנחם בן-ששון: יש עוד מישהו עם תביעה לפני הסדר, בזק.
מנחם בן-ששון: מה את רוצה?
איילת כהן-מעגן: זאת הערה כללית לגבי הנושאים של התשלום.
איילת כהן-מעגן: מאחר וזה מצריך היערכות, מישרה וכו', נכון, יש את הסעיף הזה - - -
מנחם בן-ששון: הרגע קיבלת כסף.
מנחם בן-ששון: תגידי תודה למר וקס שהוא נתן לך אותו.
איילת כהן-מעגן: נכון, הבעיה שזה מותנה בתקנות.
מנחם בן-ששון: אתם רוצים את התקנות מיד.
מנחם בן-ששון: תיכף יבואו.
מנחם בן-ששון: אין בקשה להקדמת דיון של אף אחד.
מנחם בן-ששון: אף אחד לא.
מנחם בן-ששון: מתחילים לעבוד.
מנחם בן-ששון: מתחילים את הישיבה מהתחלה.
מנחם בן-ששון: עמוד 3.
מנחם בן-ששון: עכשיו עובדים על הסדר, חברי הכנסת.
תמי סלע: אני רק אומר הערה שלא ציינתי, שהוועדה צריכה להצביע על שילוב, לא חייבת להצביע על זה אבל זה צריך להיאמר לפחות לפרוטוקול, שמשולבת בהצעת החוק הממשלתית הצעת חוק פרטית של חבר הכנסת מיכאל איתן.
מנחם בן-ששון: לגבי המחשבים הפרטיים.
תמי סלע: סעיף שכבר הצבענו עליו.
מנחם בן-ששון: אני צריך להצביע על זה?
מנחם בן-ששון: עכשיו הממשלה קשה יהיה לה למשוך את החוק.
תמי סלע: לענין יציאות מישראל וכניסות לישראל.
מנחם בן-ששון: עמוד 3 אמצע העמוד.
מנחם בן-ששון: דיון מחדש.
תמי סלע: יש פה שתי בעיות שהתעוררו.
תמי סלע: אחת זאת לא בעיה זאת הסתייגות שהוגשה על ידי חברת הכנסת זהבה גלאון שביקשה שנדון בהעדרה בהסתייגות.
מנחם בן-ששון: צריך להצביע עליה.
תמי סלע: שהיא נושא שעלה פה לדיון בוועדה, שההגדרה יציאות מישראל וכניסות לישראל לענין יציאות וכניסות מישראל לאיזור ולשטחי המועצה הפלשתינאית, בסופו של דבר הוועדה החליטה לענין מעבר לשטחי המועצה הפלשתינאית כן לראות את זה כיציאה מישראל וכניסה לישראל, שכן יצטרכו להעביר את המידע על היציאות והכניסות האלה לרשם ההוצאה לפועל כשהטענה בהסתייגות זה דבר שעלה פה גם בישיבה, יש טענה אחת שהיא פורמאלית או בעיה טכנית, שהמידע הזה לא נמצא במרשם האוכלוסין ולמעשה הוא כנראה גם לא נמצא באופן שיטתי אצל אף גורם אחר היום.
קריאה: אז איך אפשר לפתור את זה אם הוא לא נמצא?
תמי סלע: יש שני פתרונות אפשריים שמשנים את מה שהוועדה החליטה, הטענה המהותית היא שהמטרה של המידע שמועבר בענין הזה היתה לקבל אינדיקציה על הוצאות - - -
מנחם בן-ששון: יכולת כלכלית.
תמי סלע: בילויים, יציאות מישראל, ביקורים בחוץ לארץ, כשבעצם יציאות לשטחי המועצה הפלשתינאית זה לא סוג כזה של יציאות, זה יציאות לצרכי עבודה, משפחה וזה יותר סוג של מעקב אחרי אנשים.
תמי סלע: יש שתי אפשרויות לפתרון.
תמי סלע: פתרון אחד אפשרי זה למחוק את ההגדרה ולהשאיר את הענין הזה לפרשנות.
מנחם בן-ששון: יציאות מישראל וכניסות לישראל והפרשן יפרש.
תמי סלע: אפשרות שניה זה כן לומר למעט, כמו שאמרנו, יציאות מישראל לאיזור ולהוסיף ולשטחי המועצה הפלשתינאית ואז בבירור זה רק יציאות למדינות אחרות.
מנחם בן-ששון: חברי הכנסת, אני מציע להשאיר יציאות מישראל וכניסות לישראל, להשאיר את זה ככה, ומי שיש לו טענה שיוצאים לרמאללה להמר אז שיביאו את התיק לבית המשפט ושזה יאמר.
קריאה: לדעתי יש לזה גם היבט מדיני אולי, אם אנחנו נגדיר שיציאות שם יחשב כיציאות לחוץ לארץ - - -
מנחם בן-ששון: מי בעד להשאיר, אני צריך לזה רביזיה?
תמי סלע: זה רביזיה.
מנחם בן-ששון: מי בעד הרביזיה ירים את ידו.
מנחם בן-ששון: רק לנושא הזה.
קריאה: ואז מצביעים על ההסתייגות.
תמי סלע: לא, ההסתייגות כבר לא תהיה רלוונטית.
מנחם בן-ששון: בעד הרביזיה.
מנחם בן-ששון: מי בעד יציאות מישראל וכניסות לישראל כמו שהוא ולא להוסיף שום דבר.
מנחם בן-ששון: ללא הגדרה.
קריאה: אני נמנע.
מנחם בן-ששון: אדוני נמנע.
מנחם בן-ששון: שלושה בעד ואחד נמנע.
מנחם בן-ששון: הצבעה בעד - 3 בעד נמנעים - 1 נמנע אושר
מנחם בן-ששון: אין צורך להצביע על ההסתייגות.
תמי סלע: בעמוד 5 סעיף 7.
תמי סלע: הוראת המעבר עצמה מופיעה בסוף, אבל דברים שאין עליהם בעיות ומחלוקות כדאי לסיים.
תמי סלע: בעמוד 5 יש סעיף שמדבר על בעלי אישורים שזה בעלי תפקיד שמקבלים אישור לבצע כל מיני תפקידים בהוצאה לפועל ויש ועדה שדנה בתלונות עליהם ואנחנו שינינו כל מיני הוראות לגבי הדיון בתלונות.
תמי סלע: למשל אפשרות לפסוק הוצאות כנגד אדם כזה שמתברר שהתלונה כנגדו מוצדקת.
קריאה: כולל חברות גבייה על פקודת מיסים גבייה?
תמי סלע: מוצע שההוראה הזאת תחול לגבי תלונות שהוגשו אחרי שהחוק נכנס לתוקף ולא להחיל את זה לגבי הליכים שכבר החלו, כי זה דברים שהם חדשים.
מנחם בן-ששון: זה טעון רביזיה פה?
תמי סלע: זה לא רביזיה, זה הצבעה על הוראת מעבר שאומרת שהתיקונים לסעיף 5 ז יחולו לגבי מי שתלונה הוגשה אחרי שהחוק נכנס לתוקף.
תמי סלע: בעמוד 6 סעיף 8, התיקון עוסק בכך שאפשר יהיה להגיש פסק דין או בקשה לביצוע פסק דין רק בחלוף שלושים יום ממועד מתן פסק הדין או ממועד המצאתו ונאמר שם, ובלבד שחלף המועד שנקבע בפסק הדין לביצוע.
תמי סלע: כמובן שאם נקבע מועד אחר לביצוע צריך שהוא יחלוף.
תמי סלע: בדומה, אחרי שעברנו גם עם הנסחית וגם במחשבה נוספת על כל הסעיפים ראינו שיש צורך להתאים את הסייפא של סעיף קטן (ב) שקודם היה מנוסח ובלבד שלא נקבע בפסק הדין מועד לביצועו, אז הנכון יותר, המדוייק הוא לומר ובלבד שאם נקבע בפסק הדין מועד לביצועו חלף אותו מועד.
תמי סלע: גם לענין פסק דין למזונות ששם ככלל אין את המגבלה של שלושים יום, שם אפשר להגיש גם אם לא חלפו שלושים ימים, אבל בכל מקרה לא לפני שחלף המועד שנקבע לביצועו של פסק הדין.
מנחם בן-ששון: הערות.
אברהם מיכאלי: היו פה הערות של היועץ המשפטי יעקובי, זאת היתה ההערה שלו?
תמי סלע: ההערה שלו היתה על הערעור.
מנחם בן-ששון: שצריך להיות מבית דין רבני.
מנחם בן-ששון: מי בעד התיקון עצמו ירים את ידו.
יחזקאל סיבק: יכול להיות שאני מפספס משהו אבל לגבי הליכים דחופים שצריך בפרק הזמן בין מתן פסק הדין.
מנחם בן-ששון: אנחנו עכשיו - - -
יחזקאל סיבק: זה יכול להפוך קריטי, כי יש מנגנון בתקנות סדר הדין האזרחי הרי - - -
מנחם בן-ששון: אתה מדבר על הסעיף שעכשיו הצבענו עליו?
מנחם בן-ששון: זה מאוחר מדי.
מנחם בן-ששון: אפילו אם אתה רוצה, אתה יכול לכתוב לי, אני צריך להעלות את זה למליאה אם אתה צודק ולהוריד את זה אחר כך.
תמי סלע: זאת נקודה שעלתה בדיונים.
יחזקאל סיבק: כי 363, השופטים - - -
מנחם בן-ששון: מר סיבק חבל על הזמן.
מנחם בן-ששון: יכול להיות שאתה צודק, תכתוב את זה ליועצת המשפטית, פרוצדוראלית אני לא יכול לעשות עכשיו רביזיה.
תמי סלע: בעמוד 7 סעיף 9, יש שם נקודה שעלתה.
מנחם בן-ששון: שלושים, עשרים ימים.
מנחם בן-ששון: אני בעד להשאיר את זה שלושים כמו שהצבענו על זה ואז לא לתקן את כל הימים האחרים.
מנחם בן-ששון: זה שלושים ימים סבירים.
תמי סלע: הצבענו על זה גם במקומות האחרים הרלוונטיים ואמרנו שאם נשנה נשנה בכולם.
מנחם בן-ששון: האם אנחנו רוצים לשנות?
תמי סלע: אף אחד לא ביקש את זה אבל אמרת בדיון שיכול להיות - - -
מנחם בן-ששון: אני צריך לשנות כאן, אני צריך דיון מחודש, אני לא רוצה.
תמי סלע: צריך דיון מחודש.
מנחם בן-ששון: על זה, רק על זה.
תמי סלע: על זה ועל התיקון המקביל לזה בסעיף 67.
תמי סלע: יש את זה בשני הסעיפים.
אברהם מיכאלי: אם אנחנו הופכים את זה לשלושים יום אז בכל מקום נהפוך את זה לשלושים יום או שזה רק פה?
מנחם בן-ששון: פה ובסעיף 67.
תמי סלע: זה בסעיף 67 ופה, שזה משליך על המועדים.
תמי סלע: זה משנה את המועד שכתוב באזהרה, שהחייב יכול עד אליו להתייצב, לשלם, להגיש בקשה לצו תשלומים, כל הדברים שהוא רשאי לעשות.
אריה כהן: אני רוצה לומר שהמציאות הזאת, אנחנו עושים פה הרבה מאוד דברים יפים אבל מצד שני אנחנו מעמיסים גם עבודה נוספת וגם יכולת נוספת שלא קיימת וגם אני חושב שאנחנו פוגעים במצב קיים.
אריה כהן: הנושא הזה של הארכה מ-21 לשלושים יום, היא גם מאריכה את נושא ההתנגדויות וגם את היכולת של ביצוע ההליכים וגם יש לה משמעות אחר כך למסלול המקוצר.
אריה כהן: דבר נוסף, גם בנושא של חקירות היכולת, מה שאנחנו היום לקחנו ופתחנו במסגרת תיקון 19 ועשינו פה תיקון מאוד מהפכני שנתנו להתייצב בכל לשכה בגלל תיקון 19, עד אז היה צריך להופיע רק באותה לשכה.
אריה כהן: היום מה שאנחנו עושים, אנחנו שוב פותחים את המצב הזה להתייצב - - -
מנחם בן-ששון: אתה אומר שנתנו הרבה ממילא וחבל להרחיק כאן
מנחם בן-ששון: כי זה רק מסרבל מהלכים.
מנחם בן-ששון: אתה מעדיף שנשאיר את זה כלשון החוק.
דבורה שדה: לגבי שינוי המצב הקיים, הפגיעה במצב הקיים היתה זאת שמלכתחילה סוגרים לשכותת ובעקבות סגירת הלשכות העלינו את הבעיה הזאת שאנשים כבר לא יוכלו לגשת ללשכות.
דבורה שדה: מלכתחילה נעשה שינוי ואנחנו מבקשים רק שלא תהיה פגיעה בחייבים כתוצאה מהשיקולים האלה.
מנחם בן-ששון: אז לא היתה פגיעה וזה נשאר, אז נשאיר את זה עשרים יום גם על דעתכם.
דבורה שדה: ואת כל הלשכות גם.
תמי סלע: כרגע אין צמצום של לשכות.
מנחם בן-ששון: בינתיים אין, הם יבואו הנה אז נדבר על זה.
תמי סלע: היו פה טענות שה-21 ימים, כך אני הבנתי חלק מהטיעון, שזה לא מספיק זמן.
מנחם בן-ששון: אם אני לא רוצה לשנות את התאריכים אני לא צריך דיון מחודש ואפשר למחוק את זה.
תמי סלע: לא, אתם שיניתם לשלושים.
מנחם בן-ששון: אז להחזיר את זה לעשרים.
תמי סלע: להחזיר ל-21 פה ובסעיף 67.
קריאה: העשרים יום האלה זה גם כן חדש.
תמי סלע: זה מתיקון 19.
קריאה: כמה שנים זה עשרים יום, פעם היה יותר.
מנחם בן-ששון: חברים, במה אתם מתעסקים עכשיו?
מנחם בן-ששון: זה יהיה 21, אנחנו נחזיר את זה למה שקיים בחוק, אני צריך בשביל זה רביזיה.
קריאה: אני לא הבנתי את ההגיון של ההגדלה מ-21 לשלושים של מי שביקש.
מנחם בן-ששון: אני אגיד לך וגברת שדה תחזור ותגיד לך ואני אחרי זה אסביר שהתשובה של מר כהן ענתה לה בחלק וביום שנשנה את זה אז היא תבוא אלינו ותגיד, גברת שדה תגידי.