GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מנחם בן-ששון: אתה שמח אפילו.
יואל בריס: החשש היחיד שלי הוא העלות הביורוקרטית ולכן צריך לבחון את זה.
יואל בריס: לגבי המכרזים הממוכנים זה לא אפשרי, למיטב ידיעתי.
יואל בריס: זאת אומרת, כל הרעיון הוא שזה נעשה---
מנחם בן-ששון: כשאתה פותח את המסך.
יואל בריס: שלושה אנשים מכניסים כרטיס, כל אחד למחשב שלו, ואז קופצות ההצעות.
מנחם בן-ששון: זה קשה לעשות את זה בחדר שיש בו מסך אחד גדול?
יואל בריס: לא, אבל אני מאבד את כל היתרון, כל היופי הוא הגמישות והיכולת המהירה---
מנחם בן-ששון: אני אגיד לך מה---
יואל בריס: ושם גם אין שום אפשרות טכנית, לא להגיש הצעה באיחור ולא לשנות הצעה, הכל שם...
יואל בריס: אנחנו מדברים אולי רק על---
מנחם בן-ששון: מאה אחוז, בשביל ההתחלה אני מסתפק בזה.
מנחם בן-ששון: מר בריס, זה בסדר, תבדוק את האפשרות הזאת.
מנחם בן-ששון: האם יש לך תחימת זמן?
מנחם בן-ששון: כמה זמן מכרז יושב בתוך תיבה?
יואל בריס: יש מצבים נדירים, אבל קיימים, שבהם יש אילוץ שמחייב שההצעות יושבות.
מנחם בן-ששון: לבד מהאילוץ?
מנחם בן-ששון: אתה אומר, בדרך כלל כך, לבד מאילוץ שינומק בפרוטוקול.
יואל בריס: בדרך כלל הן נפתחות באותו יום.
מנחם בן-ששון: אז נרשום את זה 'באותו יום'.
מנחם בן-ששון: במקרה שלא, זה צריך להיות רשום בפרוטוקול למה, אז נדע למה הוא לא נפתח.
מנחם בן-ששון: אתה מקבל כלי עבודה מצוין.
יואל בריס: זאת לא צריכה להיות בעיה.
מנחם בן-ששון: הוספת?
מיכל הורביץ: האם אפשר לתחום את זה ל-24 שעות ולא באותו יום.
מיכל הורביץ: אצלנו מגישים את המכרזים הרבה פעמים בשעה 12:00 או 14:00, קשה לארגן את האנשים ל 24 שעות נשמע לי סביר לפתיחת ההצעות.
איריס דובדבני: צריך להיות כתוב שם שלא יאוחר מיום העבודה, אולי, שלמחרת.
דוד רותם: תוך שני ימי עבודה.
מנחם בן-ששון: חברים, אין לי שום בעיה עם זה.
מנחם בן-ששון: אני הייתי מוכן ליותר מזה, אני רציתי רק לתחום.
דוד רותם: מגישים עד יום חמישי בצהריים, אז---
יואל בריס: ביום שני?
יואל בריס: לא, ביום ראשון.
מנחם בן-ששון: זה הנימוק המיוחד שאתה כותב בפרוטוקול.
יואל בריס: עד לסוף יום עבודה שאחריו.
מנחם בן-ששון: חברים, אם אין בעיות, לא צריך לעשות אותן.
יואל בריס: תקנת משנה ג' מחקנו, אבל לא מחקנו, אלא העלינו אותה כזכור למעלה, לסעיף על האומדן.
יואל בריס: בתקנת משנה ד' שוב מופיע 'המעטפות', שצריך לרשום פרוטוקול שבו צוינו מספר המעטפות, אבל אנחנו רוצים ש---
מנחם בן-ששון: חבר הכנסת רותם ביקש שנמחק בכל מקום שכתוב מעטפות, שיהיה כתוב 'הצעות'.
עידו עשת: אם לסכם - ההחלטות שלכם לגבי תקנה 19: בכל מקום שבו מצוין מעטפות המכרז, אז זה 'הצעות למכרז'.
עידו עשת: הנושא השני זה שנושא הפומביות ייבחן לקראת הישיבה הבאה, נכון?
יואל בריס: הפומביות במכרזים שהם מכרזים בתיבה פיזית.
עידו עשת: במכרזים שאינם ממוכנים, פומביות במובן של כל אדם, כמו בתקנות העיריות.
מנחם בן-ששון: את זה הוא בודק.
עידו עשת: כן, הוא בודק את הכל.
עידו עשת: הנושא השני זה הנושא של מועד פתיחת המכרזים.
עידו עשת: בררת המחדל תהיה בסוף יום העבודה לאחר המועד האחרון שנקבע, כאשר במקרים שזה לא יהיה כך, ועדת המכרזים תנמק מדוע זה לא נפתח במועד הנכון.
עידו עשת: ב-19ב' תיקון הנוסח כך שזה יהיה 'או מבין חברי ועדת המכרזים'.
עידו עשת: זה רשום וזה ייעשה.
דוד רותם: עורך דין בריס, בתקנה 19ד' כתוב 'האומדן, אם נעשה כזה'.
דוד רותם: זאת אומרת, האם יכול להיות מצב שיהיה מכרז בלי אומדן?
יואל בריס: כן, דיברנו בדיון הקודם ארוכות וההנחיה של הוועדה היתה שככלל צריך להיות אומדן, אלא אם כן יש נימוקים שלא לערוך אומדן.
דוד רותם: איזה נימוקים יש לא לעשות אומדן?
מנחם בן-ששון: הוא ינמק.
יואל בריס: מצב שבו עורך המכרז אומר 'אני לא יודע, זה משהו חדשני, אני לא יכול לאמוד את העלויות, אני לא יודע לאמוד את השוק, יש תנודתיות בשוק, הדולר עלה והיורו ירד'.
מנחם בן-ששון: ברגע שכתבת את בררת המחדל הזו, חובת ההוכחה עליהם.
מנחם בן-ששון: סוגי מכרזים ממוכנים.
מנחם בן-ששון: אנחנו בנתח שיש בו שלושה עמודים שכולם עוסקים במכרזים ממוכנים.
יואל בריס: ההקדמה היא אפילו מיותרת כאן.
מנחם בן-ששון: אז תקרא את הסעיף.
יואל בריס: 19 א(רבא) 'סוגי מכרזים ממוכנים'.
יואל בריס: 'ועדת המכרזים רשאית לקבוע כי מכרז'.
יואל בריס: אני רק אגיד במאמר מוסגר, כיוון שזה מפנה לכל מכרז---
מנחם בן-ששון: אמרת ממוכן.
יואל בריס: אני חושב שזה עם כ"ף דגושה.
יואל בריס: אני כל פעם מתלבט בשאלה הזו.
עומר דקל: אגב, זו נקודה שצריך לתת עליה את הדעת.
עומר דקל: היא לא מהותית, אבל השם.
עומר דקל: אני חושב ש'ממוכן', כבר לא משתמשים בזה, אלא היום אומרים מקוון.
מנחם בן-ששון: האקדמיה ללשון עברית תעזור לכם.
יואל בריס: חשבנו על זה בנוסח החוק ודווקא היא התקשרה ועשתה כמה טלפונים והתייעצויות---
מנחם בן-ששון: 19 א', 'ועדת המכרזים רשאית לקבוע כי מכרז---
יואל בריס: 'כי מכרז ממוכן, כדרך שמכרז ממוכן מתפתח ובמסגרת תנאים לכך בדרך של מכרז ממוכן מהיר'.
יואל בריס: כי מכרז ממוכן מהיר הוא כזכור מכרז מוגבל.
עידו עשת: התחלת לומר הערה והיא חשובה, העניין של מכרז.
עידו עשת: י
ואל בריס: כשדיברנו על כל ה-17-אים למיניהם, מיון מוקדם, כל הדברים האלה, יכולים לעשות גם באמצעות מחשוב, ובזה אין שום---
עידו עשת: אבל זה באמצעות מכרז ממוכן, אבל לא, לדוגמה, בדרך של מכרז ממוכן מתפתח.
עידו עשת: פה, בניגוד ל-17, זו הערה שכבר נתתי קודם, שם כל המכרזים היו באותה רמה נורמטיבית, היו רק דרכי עריכת מכרז, פה ב-19 אתה מדבר על סוגים נורמטיביים אחרים.
יואל בריס: רק אחד.
עידו עשת: רק אחד, בסדר, אבל מתפתח.
יואל בריס: ולכן סימנו אותו 'בהתקיים התנאים לכך'.
יואל בריס: כלומר הדברים האחרים הם אפשר תמיד, לגבי המכרז---
עידו עשת: כתבתם על המהיר.
יואל בריס: רק לגבי המהיר זה אפשרי רק אם יתקיימו התנאים לכך.
עידו עשת: המכרז המתפתח, אתה אומר, יכול להיעשות בכל סוג מכרז שיש.
מנחם בן-ששון: בואו נקרא את הסעיף.
דוד רותם: האם יש באיזה שהוא מקום מתי רשאית לקבוע ועדת המכרזים?
יואל בריס: זה מה שאמרתי עכשיו, אין הגבלה, למעט מכרז ממוכן מהיר, שהוא מכרז מוגבל בגלל המהירות שבו.
יואל בריס: יש כאן פגיעה במציעים.
מנחם בן-ששון: כיוון שאני קראתי את זה, אני מציע לך לקרוא את הדברים.
מנחם בן-ששון: המגמה בהירה.
יואל בריס: 19 ב(רבא) 'מכרז ממוכן'.
יואל בריס: א' - מכרז ממוכן ייערך בדרך של הגשת הצעות אלקטרוניות לתיבת מכרזים אלקטרונית כך', כאשר גם הצעות אלקטרוניות וגם תיבת מכרזים אלקטרונים---
מנחם בן-ששון: אתה לא תכתוב 'כך', אתה תכתוב 'כדלהלן', כדי שזה יהיה מכובד
יואל בריס: לא 'כך', אני אוהב את ה'כך' הזה, זה מאוד ישיר.
יואל בריס: רק לשים לב שגם הצעה אלקטרונית וגם תיבת מכרזים אלקטרונית, הן הגדרות.
יואל בריס: הצעה אלקטרונית בתקנה (1) היא הצעה המוגשת כמסר אלקטרוני לתיבת מכרזים אלקטרונית, מה שמחייב כמובן לקפוץ להגדרה של תיבת מכרזים אלקטרונית שהיא מערכת ממוכנת שמוגשות אליה הצעות אלקטרוניות במכרז.
יואל בריס: 'הצעה אלקטרונית תוגש בידי מגיש ההצעה שהזדהה לשם כך, כשהיא חתומה בחתימה אלקטרונית מאובטחת או מאושרת'.
דוד רותם: מה פירוש 'מגיש הצעה שהזדהה לשם כך'?
יואל בריס: יש לנו הגדרה של הזדהות, 'התחברות למערכת אלקטרונית באופן המבטיח כי אדם מסוים, והוא בלבד, התחבר למערכת או ביצע בה פעולות'.
יואל בריס: כלומר זה מה שאוהבים לקרוא חד חד ערכי, כלומר אם רואים שם 'יואל בריס', במערכת של המחשב במשרד האוצר, אז יודעים שזה יואל בריס וזה רק יואל בריס.
יואל בריס: גם יודעים שזה אני וגם יודעים שזה לא הוא.
דוד רותם: צריך לעשות רשימת מזדהים.
מנחם בן-ששון: לא, יש לך חוק חתימה אלקטרונית.
דוד רותם: לא, עזוב את החתימה האלקטרונית, אתה קודם כל צריך להזדהות, כי מה שיקרה זה שאם אני אגיש הצעה ואני לא רשום כמזדהה באיזה שהוא מקום, אז ההצעה שלי לא תיקלט.
יואל בריס: אז הדרך שבה העניינים בנויים היא כזו שיהיו כרטיסים למגישי הצעה שיחולקו כשאתה קונה את חוברת המכרז, או לא קונה את חוברת המכרז, אתה מקבל---
דוד רותם: אין חוברת מכרז, הכל יהיה אלקטרוני.
יואל בריס: נכון, אבל כשאתה נרשם למכרז, אתה מקבל את ה---
איריס דובדבני: אתה מקבל מספר גישה או משהו כזה.
מנחם בן-ששון: כמו כל מגיש הצעת מחקר.
מנחם בן-ששון: אתה כותב לגורם המממן ב---
דוד רותם: זה בדיוק העניין, זאת אומרת מה שקורה זה שיש מכרז ואני רוצה להגיש הצעה, אני פונה לגורם ואז הוא שולח לי מספר שאיתו אני אגיש את ה---
עידו עשת: והוא חד חד ערכי.
יואל בריס: אל"ף יודעים שזה אני, ובי"ת יודעים שזה לא הוא.
דוד רותם: לא, לא יודעים שזה אתה, כי אתה יכול למסור את המספר למישהו אחר.
דוד רותם: זאת אומרת, יודעים שזה מישהו בשם מגיש ההצעה.
מנחם בן-ששון: והוא השתמש בחתימה האלקטרונית, זה החותמת והפתילים, זאת אומרת זה רק ליהודה יש.
דוד רותם: קודם כל לא נכון, כי זה היה אצל תמר תקופה מסוימת.
מנחם בן-ששון: בסדר, זה היה סימן הזהות.
מנחם בן-ששון: אחרי זה כל בדיקה גנטית שתעשה תאשר ש---
יואל בריס: דווקא, אם דיברנו על ממוכן, אז טבעת המלך, שם היא עברה מאדם לאדם.
מנחם בן-ששון: נכון, אבל זה מה שאתה לא יכול לעשות עם הקודים האלקטרוניים.
יואל בריס: '(2) לא תהיה אפשרות לכל אדם לראות הצעה שהוגשה לתיבת המכרזים האלקטרונית, או לשנותה, למעט היכולת לראות את ההצעות במועד פתיחת תיבת המכרזים בידי המוסמכים לכך'.
מנחם בן-ששון: איך תעשה את זה?
מנחם בן-ששון: זו בעיה טכנית.
יואל בריס: זו בעיה טכנית והאמת שביקשו האנשים לבוא ולהציג את המערכת ואני מקווה שאנחנו לא נבזבז על זה זמן באחת מהישיבות הקרובות.
מנחם בן-ששון: לא, אני הלכתי לסיור לבדוק.
יואל בריס: קודם כל כמו שאמרתי אתם מוזמנים לבוא ולראות מכרז מתפתח, שזה איפה שהאקשן האמיתי.
מנחם בן-ששון: תזמינו אותנו ליום אחד לראות מכרזים כאלה וכאלה וכאלה וכאלה.
יואל בריס: מרכזים מכרזים מתפתחים ליום אחד ואפשר בהחלט.
יואל בריס: '(3) ועדת המכרזים תבצע פעולות במערכת הממוכנת באמצעות שני חברי ועדת המכרזים שהוסמכו בידי הוועדה ולאחר שהזדהו לשם ביצוע הפעולה'.
מנחם בן-ששון: למה הכוונה פעולות?
יואל בריס: למשל שינוי של המועד האחרון להגשת הצעות, שינוי של לפני המועד האחרון להגשת הצעות.
מנחם בן-ששון: אז למה לא תכתוב את זה?
מנחם בן-ששון: 'הפעולות' במשמע כל דבר.
דוד רותם: 'למעט פתיחה'.
מנחם בן-ששון: למה לא לכתוב מה אתה רוצה לעשות?
מנחם בן-ששון: המלה 'פעולות' היא מלה---
יואל בריס: אנחנו מדברים כרגע על המערכת---
מנחם בן-ששון: זה מוצא חן בעיניו, זה הרבה פעולות שאתם יכולים לעשות.
עידו עשת: לא, אני אומר שיש הרבה פעולות שוועדת מכרזים צריכה או חושבת לעשות.
מנחם בן-ששון: איזה פעולות אתה עושה בתיבת מכרזים רגילה?
יואל בריס: לא בתיבת המכרזים.
יואל בריס: אולי צריך להפריד, עכשיו אני חושב, על סדר הדברים.
מנחם בן-ששון: סליחה, אני חשבתי שפה אתה מנהל את המערכת ו---
יואל בריס: לא, את המערכת הממוכנת, ככלל.
מנחם בן-ששון: אז תוציא את זה מכאן.
יואל בריס: להזיז את זה מבחינת סדר הדברים.
יואל בריס: 'פתיחת תיבת המכרזים תיעשה---
מנחם בן-ששון: אם אתה אומר רק באמצעות שניים, אדם אחד לא יכול לעשות פעולות כאלה.
יואל בריס: נכון, שום דבר אי אפשר לעשות---
מנחם בן-ששון: אז גם את זה תנסח, שזה יהיה אקסקלוסיבי, שניים לפחות.
מנחם בן-ששון: זה כמו קופת של צדקה שנגבית בשניים.
יואל בריס: נכון, 'פתיחת תיבת המכרזים תיעשה באמצעות מי שהוסמך לעשות כן לפי תקנה 19ב' לאחר שהזדהו לשם כך'.
יואל בריס: (5), אני חושב שהוא קצת חוזר על (3) 'המערכת הממוכנת תתעד כל פעולה שבוצעה וכל מסר אלקטרוני שנשלח אליה, לרבות מועדה וזהות מי שביצע אותה'.
מנחם בן-ששון: אותו דבר, תצמיד אותה ל-(3).
דוד רותם: ב-(4) אתה סותר בסעיף הזה את מה שאמרת קודם.
דוד רותם: קודם אמרת שוועדת המכרזים צריכה לחשוב 'זה כן פנוי ביום הזה, זה לא פנוי ביום הזה', ועכשיו בידי מי שהוסמך לכך, מישהו יהיה צריך להודיע להם 'רבותיי, באותו יום אתם המוסמכים', להכניס את זה למערכת כדי שהם יוכלו לפתוח את התיבה.
יואל בריס: תקנה 19ב' כמו שהיא מנוסחת עכשיו אומרת שצריכים שלושה אנשים והם צריכים להיות מתוך הקבוצה של חברי הוועדה והמוסמכים לפתוח.
יואל בריס: אותו דבר יקרה פה, רק במקום שהם יצטרכו להיפגש בארכיב בקומה 5, הם ייפגשו פיזית או וירטואלית באמצעות ה... הם יגידו 1, 2 ו-3, יכניסו את הכרטיסים שלהם למחשב וכך תיפתח התיבה.
יואל בריס: ב' - 'ועדת המכרזים רשאית להחליט כי חלק מההצעה יוגש כהצעה אלקטרונית וחלק יוגש שלא כהצעה אלקטרונית', זה פשוט יכול להיות דברים טכניים שבהם אתה רוצה תסריט ומחיר.
דוד רותם: אני אגיד לך מה חסר לי ופה אנחנו בניגוד עניינים.
דוד רותם: אני רוצה שתקבע איזה מכרזים יוגשו בדרך אלקטרונית ואני אגיד לך גם למה.
דוד רותם: אני לא רוצה שמחר בבוקר כל הצעה לשרת בבית ספר או לאספקת שני מטר בד רשת יהיה צריך להיות בדרך אלקטרונית.
דוד רותם: אני אתן לך דוגמה, ועדת הבחירות המרכזית עכשיו קבעה שכל הבקשות להגשת מקדמות לבחירות המוניציפליות יהיו בדרך ממוכנת בלבד, לא מקבלים ניירת ואין מפלגה שהצליחה למלא את הטופס הזה ולהעביר אותו.
דוד רותם: ולמה?
דוד רותם: זה לא בגלל שהמערכת לא בסדר, זה בגלל שאלה שמפעילים אותם, אלה שממלאים, לא יודעים לעשות את זה כמו שצריך.
דוד רותם: כשאתה מדבר על מכרזים עתירי ידע ועתירי הון, הם יידעו לעשות את זה.
דוד רותם: במכרזים פשוטים, כמו שדיברנו קודם על ריהוט או עטים וניירות, לא כל אחד יידע, לכן צריך לקבוע עכשיו.
דוד רותם: אני לא רוצה לאפשר לכם את הסמכות להחליט שהכל יהיה כך.
יואל בריס: השאיפה צריכה להיות, לדעתי, שבסופו של יום, אני לא יודע מתי יהיה סופו של יום, כמה שיותר מכרזים יילכו באמצעות המערכת האלקטרונית.
דוד רותם: אני לא יודע להפעיל מחשב, מה אתה רוצה ממני?
דוד רותם: הייתי עורך דין לא רע 30 שנה, אני לא יודע להפעיל את המחשב, עכשיו מה אתה רוצה ממני?
דוד רותם: אתה בעצם מצמצם פה, או שאתה יוצר איזה שהוא מכשול טכני בהגשת הצעות.
עומר דקל: יש לי הצעה שאני חושב שאולי תפתור את הבעיה.
עומר דקל: קודם כל, אני חושב שזה לא ניתן ולא ראוי ולא נכון לקבוע רשימה סגורה.
עומר דקל: מה שאני כן חושב, בהמשך למה שאדוני אומר, זה אולי לחייב את מי שעורך מכרז ממוכן לתת מה שקוראים help desk, זאת אומרת לתת מוקד סיוע.
עומר דקל: למשל אני אתן דוגמה, אני עכשיו עורך מכרז למוסד לביטוח לאומי למתן שירותי סיעוד לקשישים, ההצעה תהיה הצעה אלקטרונית, היא תהיה על דיסקט, היא לא נשלחת אלקטרונית אבל היא ממולאת אלקטרונית ובגלל שמדובר בסוג כזה של מכרז, אז המוסד יצר קשר עם חברה חיצונית והיא נותנת help desk, זאת אומרת יכול לבוא בדווי מהנגב ולהגיד 'תשמע, אני לא יודע מה זה מחשב, הדבר הזה', החברה הזו צריכה לשלוח אליו בן אדם, הוא יישב איתו והוא ימלא איתו את ההצעה.
דוד רותם: יש בעיית סודיות.
דוד רותם: כי אותו אחד שימלא יודע בדיוק את ההצעה שלי ואז מחר בבוקר הוא עושה את אותו דבר לשכן שלי.
עומר דקל: הוא לא יגיד לו, הוא יכול להנחות אותו, הוא לא צריך לרשום לו את המספר.
עומר דקל: אני חושב שזה די פותר את הבעיה.
דוד רותם: אם הייתי בא ואומר שכאשר יש אומדן והאומדן הוא שהמכרז הוא לא פחות ממיליון דולר, או מיליון שקל, אז אני מבין שאתה אומר 'רבותיי, ממילא אני דורש פה חברות רציניות ולהן יש מערכת מחשוב', אני מבין שאתה רוצה את זה בממוכן.
דוד רותם: אבל כאשר מדובר בהצעות פשוטות וקלות, למה לעשות את זה?
דוד רותם: למה להקשות על המציעים?
איריס דובדבני: במילא ההליך שלך הוא כבר לא מכרז בהצעות פשוטות וקלות.
דוד רותם: זה הוויכוח בין חברי הכנסת מנחם בן ששון ומיקי איתן לביני.
דוד רותם: הם מבינים במחשבים, הם יודעים לעבוד, אני לא יודע להפעיל אותו.
עומר דקל: אבל דווקא זה יותר טוב למציע מצפת או מירוחם, כי כך הוא צריך לנסוע לבאר שבע, נניח אפילו, או לירושלים, או לתל אביב, לקנות את מסמכי המכרז, לחזור הביתה, אחר כך לנסוע עוד פעם להגיש את זה.
דוד רותם: כן, אבל הוא ממילא יגיע לשם כשהוא מגיש את המכרז, כי הוא רוצה להיות נוכח בפתיחה.
יואל בריס: במכרז ממוכן אין אפשרות, זה היופי שבו.
יואל בריס: כיוון שהמערכת היא סגורה ומסוגרת, אז לכן היא גם הרבה יותר נקייה, ועוד רגע אני אדבר על זה, זרקו פה את הנושא של הערבות---
מנחם בן-ששון: ערבות, אני מבין שסגרתם כבר.
דוד רותם: אתה גם רוצה ערבות אלקטרונית.
יואל בריס: ברגע שתהיה לי ערבות אלקטרונית, אני חוסך כי יתפנו לנו תקנים שלמים של שופטים.
דוד רותם: אפילו לא אחד.
יואל בריס: כי אי אפשר להגיש הצעה פסולה.
יואל בריס: המערכת בנויה והיא יפה ואפשר להראות אותה, המערכת בנויה, לכשהבנקים---
מנחם בן-ששון: שהיא תזרוק אותה.
דוד רותם: לא, היא לא יכולה לזרוק אותה.
יואל בריס: אי אפשר להגיש ערבות שהיא לא מדויקת.
דוד רותם: סליחה, מה זה לא מדויקת?
דוד רותם: היא לא אחידה בנוסח שאתה רוצה, אבל הסכום יהיה כולל מע"מ או לא כולל מע"מ.
יואל בריס: לא, הוא לא יכול כלום, הסכום יינקב במספר ולא באחוז מההצעה.
דוד רותם: לא, בוא נגיד שזה אחוז מההצעה.
יואל בריס: קודם כל גם זה אפשרי, אני מתאר לעצמי שאפשר לעשות---
דוד רותם: ואז אתה מרשה לי לתקן את ההצעה שלי, בטח.
יואל בריס: במועד ההגשה אתה מגיש את ההצעה והערבות והם מחוברים ביניהם.
דוד רותם: ואז הוא זורק אותי חזרה ואומר לי 'לא מקבל'.
יואל בריס: כי הערבות לא כוללת מע"מ.
דוד רותם: יוצא מן הכלל, אז אני מתקן, ואז מה שקורה זה שבעצם אין שוויוניות, כי אני---
יואל בריס: לא, עד המועד האחרון אתה יכול לתקן רק.
מנחם בן-ששון: חבר הכנסת רותם, אתה לא רוצה מכרזים ממוכנים, אני מבין שאתה רוצה שנביא אותם על סלעים.
דוד רותם: אני אגיד לך מה, אני רוצה שיהיה גבול מסוים.
דוד רותם: זאת אומרת, מכרזים גדולים ורציניים, כן, ולא על מכרז על שלושה מסכים ושני כיסאות מנהלים.
מנחם בן-ששון: מי עושה את זה?
דוד רותם: אדוני, אני ראיתי מכרז על 12 כיסאות אלופים.
עומר דקל: אני חושב שמה חבר הכנסת רותם רוצה הוא מה שדווקא מכרז אלקטרוני יוצר.
עומר דקל: הוא מצמצם את הפערים בין הפריפריה למרכז, הוא מצמצם עלויות.
עומר דקל: אני רוצה לתת דוגמה שאמנם אולי חבר הכנסת רותם לא מכיר, אבל יש אתר שהרבה אנשים מכירים אותו שנקרא אי-ביי.
עומר דקל: זה האתר המוביל בעולם בנושא מכרזים ומכירות פומביות, הוא אתר פרטי, פתח אותו בן אדם פרטי אחד לפני משהו כמו עשר שנים, כי לחברה שלו היה אוסף של סוכריות פז כאלה ונמאס לה מזה והיא רצתה לזרוק את זה, אז הוא אמר לה 'למה לזרוק?
עומר דקל: בואי נעשה איזה מכרז קטן באינטרנט'.
עומר דקל: כבר אחרי שנתיים-שלוש זה היה פחות או יותר האתר היחיד באינטרנט שהרוויח והיום הוא שווה כמה עשרות מיליארדים.
עומר דקל: יש בכל רגע נתון סדר גודל של איזה חמישה או שישה מיליון מכרזים שמתנהלים בכל שנייה נתונה במקום הזה והדבר הזה התחיל במכרזים שהשווי הממוצע שלהם היה משהו כמו 8, 9 דולר, על זה היו כל המכרזים.
עומר דקל: היום זה, אני חושב, עומד על משהו כמו 35 דולר.
עומר דקל: כל האתר הזה.
עומר דקל: מוכרים שם החל מכפתור בחולצה, שאתה יכול למצוא שם, וכלה בטירה בצרפת.
עומר דקל: לכן אני אומר שדווקא המכרז הזה מאוד מצמצם עלויות לכל הצדדים, גם למדינה, גם למציעים, והוא פותח אפשרויות דווקא לעסקים קטנים.
עומר דקל: כמובן הם צריכים לדעת מה זה אינטרנט.
עומר דקל: זה נכון.
דוד רותם: כאשר אני מוכר את הסטוק, או כאשר אני רוצה לקנות את הפתקאות שחסרות בבחירות של קדימה, אני הולך לאי.
דוד רותם: בייט, זה לא משנה שום דבר, אבל כשאני רוצה, חביבי, את העסק שלי לבסס ואני רוצה להגיש מכרז שהוא מכרז ואני אעבוד עליו שנה ואני לא יודע לעבוד במחשב, אתה בעצם מעניש אותי, כי אתה אומר לי 'קח מישהו אחר' שאז הסודיות שלך לא מובטחת ותגלה, וייתנו לך ייעוץ וכל הדברים האלה.
מנחם בן-ששון: אתה יודע מה, חבר הכנסת רותם?
מנחם בן-ששון: אתה צדקת, אני חושב שמי שמתנהל מול מערכות ממשלתיות -זה ויכוח, אתה בהחלט יכול להציע גרסה אחרת- מוכרח לעשות את הדבר הבסיסי ביותר, לדעת למלא טופס במערכת אלקטרונית.
דוד רותם: אבל השאלה באיזה גודל מכרז.
מנחם בן-ששון: של 12 כיסאות אלופים.
מנחם בן-ששון: אני גם מכיר את הנגר שעשה אותם, האיש הזה מזמן כבר הוא בדוט.
מנחם בן-ששון: קום והוא נגר שעובד בידיו, מוצא את פרנסתו בצורה הזאת.
מנחם בן-ששון: זה לא קיים, תסתכל על הנגרים.
מנחם בן-ששון: כל אחד בתחום שלו, קודם הייתי בתחום הניירות, עכשיו אני בתחום הנגרות, גם כן לאחרונה, אז אני רואה את זה.
מנחם בן-ששון: אתה רוצה דבר בסיסי ביותר בנגרות, הם נמצאים ברשת, הם בדוט.
מנחם בן-ששון: קום, אתה יכול לקרוא.
מנחם בן-ששון: אחרי שתמצא את החבר'ה האלה שעובדים עם פטיש ומסמר ובלי דואר אלקטרוני, תגיד לי.
מנחם בן-ששון: שנכנסים למכרזים, לא שהם לא נכנסים.
מנחם בן-ששון: בוא נשאיר את זה כך.
עידו עשת: לפני זה, הנושא של ה-help desk?
מנחם בן-ששון: help desk, הבנתי שהסכמתם.
מנחם בן-ששון: שאלתי אם מאושר ה-help desk, אז התשובה היא שכן.
מנחם בן-ששון: זה המון כח אדם, נכון.
יואל בריס: אני יודע שעברו למע"מ במחשבים אז היה help desk.
יואל בריס: איך אני יודע?
יואל בריס: כי היה הפרש של ספרה מהשלוחה שלי.
עידו עשת: אז קיבלת את כל הפניות.
יואל בריס: התקשרו ואמרו 'הקלדתי את הכרטיס אשראי ולא קיבלתי את האישור'.
יואל בריס: אבל זה חל על כל הגופים הציבוריים, אני עוד לא יודע להתחייב בשם החברות הממשלתיות והתאגידים הסטטוטוריים וכנסת ישראל וועדת הבחירות המרכזית.
מנחם בן-ששון: אבל זה בדיוק עונה על הבעיה של חבר הכנסת רותם ושלי בשלב הזה שאנחנו נכנסים למערכת אבל אנחנו עוד לא יודעים לגמרי איך נכנסים.
מנחם בן-ששון: אנחנו יודעים איך להיכנס למערכת אחת, לא לשנייה.
יואל בריס: אנחנו נוכל להציע לפרוטוקול שנעשה help desk בממשלה.
יואל בריס: זה לא מתאים לכתוב את זה בתקנות.
מנחם בן-ששון: בתקנות אתה מספר לי איך אתה אוסף את האנשים כדי לפתוח את הקופסה ואתה לא תגיד שבשנתיים הראשונות להפעלת---
יואל בריס: נכתוב הוראת שעה.
דוד רותם: מה אנחנו עושים עם הערבויות האלקטרוניות?
עידו עשת: ועם האומדן?
יואל בריס: עם האומדן אין בעיה בכלל.
דוד רותם: אבל הערבות האלקטרונית.
דוד רותם: אתם סגרתם עם הבנקים?
דוד רותם: הם מוכנים, הם יכולים?
דוד רותם: שלא תיווצר לנו בעיה.
יואל בריס: כל עוד אין לנו את הערבויות האלקטרוניות, אז תהיה את הטרחה הזאת שהוא יצטרך להביא ערבות לא אלקטרונית, או לעשות בלי ערבות או לעשות בדרך אחרת, יכול להיות להשאיר חיוב כרטיס אשראי, יש מנגנונים אחרים לעשות.
יואל בריס: אני שואף לזה ואני מקווה, המערכת קיימת, אני מאמין ש---
דוד רותם: רק לא חיוב כרטיס אשראי, כי אז מה שקורה זה שצריך לבדוק עם חברת האשראי אם יש לי כיסוי מתאים ואז היום היה לי ומחר אין לי.
דוד רותם: אני רואה כבר שלא פיטרנו שופטים, אלא לקחנו עוד שבעה.
יואל בריס: אני באמת חושב שברגע שהמערכת תהיה באוויר, הגופים הפיננסיים בהכרח, ואני לא מדבר רק על בנקים, היום אנחנו מקבלים ערבות גם מחברות ביטוח וטוב שפותחים את השוק כדי להוזיל את העלויות למציע בקצה, אני מאמין שנוכל להתיישר מולם גם על הנושא של ערבויות אלקטרוניות ובא לציון גואל.
עומר דקל: ב-19ב' (רבא), ב-א'(2), בשורה התחתונה כתוב 'במועד פתיחת תיבת המכרזים', אני חושב שצריך לכתוב 'מועד פתיחת תיבת המכרזים האלקטרונית'.
עומר דקל: ואותו דבר בסעיף קטן (4) 'פתיחת תיבת המכרזים האלקטרונית תיעשה באמצעות.
עומר דקל: ..'.
עומר דקל: דבר שני, למרות שהסעיף של העיון הוא סעיף בפני עצמו, אני כן הייתי מוסיף שבסעיף קטן (5) שהמערכת הממוכנת תתעד כל פעולה, אני חושב שכן ראוי לומר כבר פה שהתיעוד יהיה פתוח לעיון.
יואל בריס: להפנות ל-21ה', שיחול על ה---
עומר דקל: שזה יהיה ברור שיש פה שקיפות, שלא מסתירים פה כלום.
עידו עשת: אתה רוצה לשמור על אותם תנאים של 21ה'.
עומר דקל: אבל ב-21ה' כתוב, 'ההצעה', כתוב 'הפרוטוקול'.
יואל בריס: אבל ב-21ה' ברור ש---
עידו עשת: למה שיהיה שינוי באמת בין זכות העיון הכללית לבין ה---
מנחם בן-ששון: אתה לא רוצה להביא את ה' כלשונו הנה, אתה תסתכל ב-ה' ותראה, הוא בסדר גמור.
עומר דקל: אולי 'פתוחה לעיון הקבוע בתקנה.
עומר דקל: ..', לא משנה.
עומר דקל: הערה.
עומר דקל: דבר שלישי שאני מעלה אותו כשאלה זה האם לא ראוי לקבוע תקופת מעבר לעניין של החתימה האלקטרונית המאובטחת, כלומר כן לאפשר בתקופה מסוימת לוותר על החתימה האלקטרונית המובטחת שזה נראה לי יכול להכשיל את כל המהלך.
יואל בריס: אנחנו ערוכים, לפחות כך עשו אנשי המחשוב, אנחנו ערוכים מתחילת הדרך לעשות בחתימה אלקטרונית מאובטחת.
מנחם בן-ששון: אבל האם האזרחים יודעים איך לרכוש אותה?
יואל בריס: האיש שלנו מגיע אליו והוא נותן לו את הכרטיס ואפילו אמרו לי שהוא מגיע אליו עם הכרטיס ומחבר אותו ועושה לו תרגולת ראשונה.
מנחם בן-ששון: אין חברות פרטיות שעושות חתימה אלקטרונית מאובטחת?
יואל בריס: האיש שלנו מגיע, המציע, אומר, שולח דואר אלקטרוני 'אני רוצה להגיש הצעה למכרז הזה ואין לי כרטיס', מגיעים אליו עם הכרטיס, עם הקורא, עושים איתו תרגולת ראשונה לראות שהוא יודע איך להפעיל את זה ואז אנחנו יודעים שהוא יכול להגיש למכרז.
מנחם בן-ששון: אבל התלונות של החברה שעושה חתימה אלקטרונית מאובטחת היו שהממשלה גוזלת ממנה את הפרנסה, אז אני שואל מה היא הטכניקה?
מנחם בן-ששון: אני קניתי---
יואל בריס: השאלה האם הממשלה עושה אותה או חברה פרטית?
מנחם בן-ששון: הממשלה גובה כסף על החתימה האלקטרונית המאובטחת?
עידו עשת: זה חלק מעלות המכרז.
מנחם בן-ששון: לא, זה שני דברים שונים.
מירי בן שטרית: על הכרטיס החכם?
מירי בן שטרית: לא גובים.
מנחם בן-ששון: אבל הכרטיס החכם פותר את הבעיה של חתימה אלקטרונית מאובטחת?
מירי בן שטרית: כן, זה בעצם הדרך שלך להיכנס לאתר המאובטח.
מנחם בן-ששון: אז אם כך יש לכם בעיה בניסוח של החוק, כי הגדרת החתימה האלקטרונית המאושרת והגדרת חתימה אלקטרונית מאובטחת בחוק אחר רשומות בצורה מאוד מאוד מוגדרת, ומה שאתם משתמשים---
מנחם בן-ששון: מה שאתם מספרים היום זה על כרטיס חכם שאתה בא אל האיש.
מנחם בן-ששון: אני קניתי חתימה אלקטרונית מאובטחת מחברת איקס-וואי לפני שלוש שנים, כעורך דין, והרבה עורכי דין עשו את זה כדי לפתור את הבעיה של דואר רשום ויש להם חתימה אלקטרונית כדין שעשו אותה שם.
מנחם בן-ששון: לפי הגדרת החוק שלך הם יכולים להיכנס למכרז, כי כתוב 'חתימה אלקטרונית מאובטחת', לא כתוב 'חתימה אלקטרונית מאובטחת לצורך חוק זה', אז 'לצורך חוק זה' תמחק את החתימה האלקטרונית המאובטחת, תקרא לזה כרטיס מכרז, או באיזה טרמינולוגיה אחרת, או שאם אתה רוצה להשתמש בחתימה אלקטרונית מאובטחת, דע לך שאתה נמצא פה במסלול מקביל.
מנחם בן-ששון: טלפן אל החברה הזאת –נשארה רק אחת בשוק, היו שתיים- ותברר אצלה מה המשמעות.
יואל בריס: החתימה האלקטרונית המאובטחת היא תנאי הסף המינימלי.
יואל בריס: כלומר, אם הממשלה או גוף ציבורי אחר ירצה לחלק כרטיסים חכמים או חכמים פחות שאינם עומדים בתנאים של חתימה אלקטרונית מאובטחת, הם לא יכולים באמצעות הכרטיסים האלה לעשות מכרזים.
יואל בריס: זה חשוב מאוד לציין את זה, אדוני.
יואל בריס: כפי שאני אומר שהיא צריכה להיות חתומה בחתימה אלקטרונית מאובטחת, או מאושרת, הכוונה היא שאי אפשר לעשות מכרזים, אלא אם כן יש לי מערכת שבצד השני יש אנשים שמגישים הצעות שיש להם כרטיסים ובצד שני יש לי את המערכות.
מנחם בן-ששון: מר בריס, את חוק חתימה אלקטרונית, על תיקוניו אני יודע, יש גופים ממשלתיים שמחבלים בהכנת החוק.
יואל בריס: אדוני מדבר על דברים שהם אקסוגניים לתקנות האלה.
מנחם בן-ששון: לא, אבל אני אגיד לך מה התוצאה של זה, זה מה שמטריד אותי.
מנחם בן-ששון: יש לך היום מוצר שנקרא חתימה אלקטרונית מאובטחת ואני אבוא איתו, אני אגיד לך שאני רוצה להשתתף איתו במכרז, אתה לא תיתן לי.
יואל בריס: אני אביא את האיש ש---
מנחם בן-ששון: את מי?
מנחם בן-ששון: את בועז?
יואל בריס: אם זה מה שאדוני מבקש.
מנחם בן-ששון: לא רוצה את בועז, מבחינתי תעשה לבד, אז תביא גם את האיש שאחראי על המשרד הפרטי גם כן, ותביא גם את אדון הלוי שהוא אחראי על מאגרי מידע, תביא את שלושה האנשים האלה אליך ללשכה, תעשה סדר בעניין.
מנחם בן-ששון: את כל הסוגיה הזאת תברר לעצמך משום שאתה נמצא פה, טכנולוגית, בניגוד---
יואל בריס: האמירה שלנו היתה, אדוני, שזה יכול להיות מערכת שאו שאני אפיק את הכרטיסים או כל דרך אחרת, ובלבד שאת המינימום קבעתי שאי אפשר לעשות מערכת כזאת אם היא לא חתימה אלקטרונית מאובטחת או מאושרת.
יואל בריס: אדוני רוצה יותר מזה---
מנחם בן-ששון: אם כך, השאלה שלי חוזרת למקומה.
מנחם בן-ששון: זאת אומרת, אני רוצה לדעת עכשיו מי האנשים.
מנחם בן-ששון: .. אם באמת.
יואל בריס: אני אחזור עם תשובה.
מנחם בן-ששון: התשובה היא כזאת, אני רוצה להסביר.