GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מנחם בן-ששון: אתה צריך לתת לי תשובה על השאלה, אם זאת חתימה אלקטרונית מאובטחת או מאושרת שיכולה להיות מופקת על ידי כל מיני בתי עסק פרטיים, על ידי גופים פרטיים, שאושרו לכך, אז הם יהיו קבילים במכרזים ואז במקרה כזה צריך לוודא שאנשים יכולים להשתמש באמת במכרז.
מנחם בן-ששון: התיאור שלך היה תיאור מאוד מצמצם.
יואל בריס: אנחנו נבדוק את הנקודה הזו.
מנחם בן-ששון: ולבדוק אותה לא רק מול הגורמים הממשלתיים, אלא גם מול הגורמים הפרטיים.
יואל בריס: אני קודם כל אבדוק מה הכוונה אצלנו, מה המערכת ואחר כך...
עידו עשת: לסכם את סעיף 19 - כמובן האוצר יגיע עם תשובה לגבי סעיף קטן א'(1) לגבי מה שכרגע עלה, הנושא של חתימה אלקטרונית מאובטחת או מאושרת.
עידו עשת: תיבת המכרזים תוסף המלה 'אלקטרונית', גם בסעיף (2) וגם בסעיף (4), כך שיובהר שמדובר על פתיחת תיבת המכרזים האלקטרונית.
עידו עשת: סעיף קטן (3) וסעיף קטן (5) יופרדו ויובהר שמדובר פה בעניינים כלליים ולא בנושא לפתיחה, ובסעיף קטן (3) תוסף הבהרה שלפחות שני חברי ועדת המכרזים יהיו.
עידו עשת: זו שאלה לוועדה, האם אתה מקבל את ההערה של דר' דקל בנושא של זכות העיון בתנאי סעיף 21?
מנחם בן-ששון: כן, זה מתווסף.
עידו עשת: מתווסף לסעיף קטן (5) שזכות העיון תהיה כפופה, קודם כל המסר האלקטרוני נשלח אליה וממנה, והיא תהיה כפופה לתנאי 21, זכות העיון הכללית.
עידו עשת: כמו כן תוסף הוראת שעה בנושא תשובה ל-help desk.
מנחם בן-ששון: והדבר האחר שאני רציתי לוודא זה (3) ו-(5), שתהיה הפרדה בין הסעיפים הנוגעים לפתיחת הקופסה לבין---
עידו עשת: אמרנו.
עידו עשת: אתה יכול להסביר בבקשה את ב'?
עידו עשת: איך זה יתבצע, החלק וחלק?
מנחם בן-ששון: זה לא פשוט, שהם יפתרו את הבעיה.
מנחם בן-ששון: אני לא צריך לפתור להם את הבעיה של המכרז.
מנחם בן-ששון: ב-ב' אני לא מבקש ממך תשובות, אתם תחליטו איך עושים את זה, שחלק מהמכרז כהצעה אלקטרונית וחלק, והכל יהיה קשור, תלוי במגבלות של זה ובמגבלות של זה.
יואל בריס: 19ג', מכרז מתפתח.
יואל בריס: תיקון קצר, כך הדברים מתחילים.
יואל בריס: בתחילת דרכי כעורך דין בשירות הציבורי, הייתי היועץ המשפטי של המדפיס הממשלתי, בין שאר חובותיי, הרבה מכרזי נייר ומכרזי הנייר והיו שם מכונות צילום משומשות שרצו להיפטר מהן, אמרו, איך, מה נעשה עכשיו מכרזים על כל מכונה?
יואל בריס: אבל הרי הרבה קיוסקים בירושלים, ולא רק בירושלים, יש להם מכונת צילום והם מחייבים שקל על צילום, אז אמרו, נעשה מכרז פומבי, נפרסם בעיתונות ואז באחד מימי שישי נציב את מכונות הצילום בחצר המדפיס הממשלתי, יוכלו האנשים לראות אותן ויהיה להם את המפרט והכל ואז נשב שלושה, יושב ראש ועדת המכרזים, מימינו החשב, משמאלו היועץ המשפטי ויגיד 'מכונה מספר 1, מי נותן מאה, מי נותן מאתיים, מי נותן.
יואל בריס: ..' במקום תיבה, מכירה פומבית ואמרתי 'מצוין, אין בעיה, נעשה', וכך עשינו.
יואל בריס: ואחר כך ננזפתי שבעצם היה צריך לבקש פטור ממכרז ולמה היה צריך לבקש פטור ממכרז?
יואל בריס: למרות שהיה מכרז פומבי, שוויוני, הכל כדת וכדין, למה צריך לבקש פטור ממכרז?
יואל בריס: כי לא היתה תיבת מכרזים ולא היו מעטפות שהוכנסו לתיבת המכרזים והיום אני יודע שהמכרזים המתפתחים האלה שמתנהלים, אני קורא להם מכרזי סאתבי'ז, על דרך ההשאלה, הם מתנהלים אחרי שהם קיבלו פטור ממכרז.
יואל בריס: כך אנחנו מתנהלים היום, עד כדי כך עקומים וכאן אנחנו פותרים את הבעיה הזאת.
יואל בריס: דר' דיבר לפני כן על אי ביי קטן שבו נוכל לקנות ולמכור מכרזי ממשלה במכרז ממוכן מתפתח.
יואל בריס: ה'מתפתח' הוא בדיוק המכרז הזה שיש לו רב שלביות שהוא לא הצעה אחת שאתה מגיש, אלא אתה מגיש הצעות הרבה ככל שהממשלה הזאת---
מנחם בן-ששון: לשיטתך צריך להיות מכרז מתפתח לא ממוכן גם כן.
יואל בריס: המכרז המתפתח הלא ממוכן, היום כיוון שהכל הולך לכיוון זה, זה היה נראה לי טרחה גדולה מדי להעמיס על התקנות מכרז מתפתח לא ממוכן כשהוא כמעט כבר פאסה.
מנחם בן-ששון: בוא נראה אם הוא כמעט פאסה, מה הולך בהוצאה לפועל?
יואל בריס: היום אפילו מכוניות משומשות המדינה מוכרת באמצעות המחשבים, אין דבר שלא.
עומר דקל: בחוק ההוצאה לפועל יש אפשרות לערוך מכרז בדרך של מכירה פומבית.
עומר דקל: זה מעוגן בחוק ההוצאה לפועל.
מנחם בן-ששון: אני יודע, לכן שאלתי, גמרנו אותו רק ביום חמישי האחרון.
מנחם בן-ששון: אז?
יואל בריס: זה לא התקנות האלה.
מנחם בן-ששון: אבל זה מדינת ישראל, לא?
יואל בריס: לא, זה לא נכסי מדינת ישראל, יש שם כללים נפרדים.
עידו עשת: בלי קשר לסוג הגופים---
יואל בריס: זה הממשלה, אבל הוא מוכר הרי נכס, זה לא שהוא מוכר נכס שלו, הוא מוכר נכס של חייב לטובת ה---
עידו עשת: אבל התקנות אינן מבדילות פה לגבי הנכס, גם לגבי הנכס אבל לגבי הגוף קודם כל.
יואל בריס: אבל זה התקשרות של הממשלה, אני לא בטוח ש---
עידו עשת: לא, אם החוק מעניק לו סמכות, זה כמו מכרזים ממשלתיים ש---
יואל בריס: יש שם גם הסדר ספציפי.
מנחם בן-ששון: אוקי, מכרז ממוכן מתפתח.
יואל בריס: 'מכרז ממוכן מתפתח ינוהל כך: (1) ועדת המכרזים תקבע את קבוצת המציעים הסופית בהתאם להוראות תקנה 17ג'(1) ו-(2)'.
יואל בריס: כלומר אם יש איזה שהם תנאי סף או איכות מינימליים, אז אתה קובע את זה לפני שאתה נכנס לסבב המחירים שהוא רק אחר כך.
מנחם בן-ששון: זאת אומרת, זה חייב להיות---
עידו עשת: מה זאת אומרת 'אם'?
יואל בריס: אם יש לך מבחני סף או תנאי,
עידו עשת: לא כך זה כתוב.
מנחם בן-ששון: תקנה 19ג'(1) אומרת שזה חייב להיות מכרז עם שלב מיון מוקדם.
מנחם בן-ששון: ככה זה כתוב פה.
יואל בריס: נבהיר את זה.
עומר דקל: הוועדה 'רשאית' אולי לקבוע.
יואל בריס: לא, אני רוצה להגיד שאם, אם יש תנאי סף, או סף איכות מינימלי, אז אתה חייב לבצע את זה כמכרז דו שלבי.
יואל בריס: אל תשאיר את השאלה של תנאי הסף, אל תיתן לי לשחק את המשחק הזה ובסוף תגיד 'אה, אבל בעצם אתה לא עומד בתנאי הסף', קודם תבחן אותי בתנאי הסף, או בתנאי האיכות המינימליים ורק אחר כך תיכנס איתי לתלם של---
עידו עשת: אם זה מה שאתה רוצה להגיד, אז צריך להגיד את זה, כרגע זה לא נאמר כאן.
מירי בן שטרית: זו טעות בהפניה, לדעתי.
יואל בריס: זו לא בחינה דו שלבית, זה שלב מיון מוקדם.
יואל בריס: נאמר כך, אם במכרז יש תנאי סף או---
עידו עשת: מה, אל תעשו איתי את המכירה הפומבית, אם אתה רוצה שכולם יהיו כשירים לעשות את המכירה הפומבית ולא---
יואל בריס: לפני שאתה ניגש למכרז, אם יש תנאי סף, או ניקוד איכות מזערי, אז אל תיגש לשלב השני לפני שראית אם מי שניגש הוא בכלל במשחק.
יואל בריס: אבל זה חידוד שנעשה.
יואל בריס: אם יש תנאי סף או ניקוד איכות מזערי, אז קובעים את---
עידו עשת: אז תבצע מיון מוקדם.
יואל בריס: זה ייעשה בהתאמה, נתקן את פסקה 2.
יואל בריס: '(2) אחרי קביעת קבוצת המציעים הסופית, תקבע ועדת המכרזים מועד ראשון שבו כל המציעים שבקבוצת המציעים הסופית רשאים להגיש הצעות ביחס למחיר ההצעה וכן מועדים נוספים שבהם המציעים יהיו רשאים להגיש הצעה נוספת המיטיבה עם עורך המכרז לעומת ההצעה האחרונה עליה הודע למציעים כאמור בפסקה 2'.
יואל בריס: כלומר, נראה שכל פעם שמוגשת הצעה, מודיעים לכל המציעים.
עידו עשת: רגע, כשאתה אומר פה 'וכן'.
יואל בריס: זה היה צריך להיות פסקה 3.
עידו עשת: נכון, וחוץ מזה כשאתה אומר פה 'וכן', מה זאת אומרת 'הצעה נוספת המיטיבה', בהתחלה דיברת על מחיר, נכון?
עידו עשת: מה היחס של המלה 'וכן', 'מועדים נוספים שבהם יהיו רשאים להציע הודעה נוספת המיטיבה', הצעה נוספת, גם היא רק מוגבלת למחיר?
יואל בריס: כן, הצעת מחיר נוספת.
עידו עשת: אז זה לא בדיוק כתוב ככה.
עידו עשת: אתה רוצה להדגיש פה שזה רק מחיר, נכון?
יואל בריס: '
יואל בריס: הצעת מחיר נוספת המיטיבה עם עורך המכרז, לעומת הצעה אחרונה עליה הודע למציעים כאמור בפסקה 3, המועדים הנוספים יכול שייקבעו מראש בזמנים נתונים או בחלוף פרק זמן מהמועד האחרון שבו הודע למציעים על הגשת הצעת מחיר משופרת'.
יואל בריס: עוד פעם, זה פשוט שתי טכניקות ואנחנו רוצים להשאיר לוועדת המכרזים הספציפית את האפשרות לבחור ביניהן.
יואל בריס: יש כאלה שמעדיפים לקבוע החל משעה 12 ואחר כך בכל רבע שעה עגולה, ואז תמיד אתה יכול להגיש את ההצעות רק... ויש כאלה שאומרים 'רבע שעה מהמועד שהוגשה הצעה' ואז אם ב-12:05 הוגשה הצעה, אז זה הופך להיות 12:20.
יואל בריס: אני יכול לקבוע מראש מועדים ואז אני אומר ב-12:00 אנחנו נודיע מה ההצעה הטובה ביותר ואז יש לך את 12:15, ואחר כך ב-12:15 נודיע מה המחיר ויש לכם עד 12:30.
יואל בריס: זו אפשרות אחת.
יואל בריס: אפשרות שנייה שאני מביא, ברגע שתבוא לי ההצעה, אני אודיע עליה, ואז יש לכם רבע שעה להגיש לי הצעה משופרת.
יואל בריס: זה שתי טכניקות.
יואל בריס: יש כאלה שמעדיפים את זאת ויש כאלה שמעדיפים את זאת.
יואל בריס: אם היה פה מישהו מתורת המשחקים בוודאי היה יכול להסביר את ההבדל ביניהן, אני לא בטוח שאני מחודד על ההבדל, אבל זה שתי טכניקות של האינטרוולים.
יואל בריס: '(3) ועדת המכרזים תודיע לכל מציע בקבוצת המציעים הסופית על הגשת הצעה משופרת בסמוך למועד הגשתה וכל עוד ניתן להגיש הצעות חוזרות ומשופרות למכרז'.
עידו עשת: זה עוד פעם מחיר?
עידו עשת: צריך להבהיר את זה, זה חשוב.
עידו עשת: המכירה הפומבית, המיטיבות מדבר על מחיר.
יואל בריס: פתיחת הצעות המחיר שהוגשו לתיבת המכרזים האלקטרונית, כאמור בפסקה 1, תיעשה בידי שלושה לפחות מחברי ועדת המכרזים שמונו לכך בידי ועדת המכרזים ובהם חבר הוועדה שהוא היועץ המשפטי של המשרד או נציגו'.
יואל בריס: אני מודה שעל הסיפא הזאת---
מיכל הורביץ: זה 2 צריך להיות.
יואל בריס: בפסקה 2, כן.
יואל בריס: היתה פה תזוזת מספור.
יואל בריס: במכרזים מתפתחים, וזה גם הניסיון מראה, ואפילו כשהיועץ המשפטי הקודם מהוועדה היה אצלנו, הראינו לו מכרז מתפתח ואז בדיוק היתה בעיה ונפילה והיה צריך לקבל החלטות והוא אמר 'איך בכלל מקבלים פה החלטות?', ואז הוא אמר, 'היועץ המשפטי או נציגו', זו התרומה שלו.
יואל בריס: הוא אמר שיש פה החלטות שמתקבלות תוך כדי, מישהו מתקשר ואומר 'ההצעה שלי לא נקלטה, אני לא רואה אותה על המסך' ואז אומרים לו 'אתה יודע מה?
יואל בריס: תקריא לי את ההצעה ואני אכניס אותה'.
יואל בריס: כן בסדר, לא בסדר, הוא אומר 'המערכת שלי נפלה, תן לי עוד חמש דקות'.
מנחם בן-ששון: זה help desk.
מנחם בן-ששון: אתה שולח אותם ישר לדר' דקל, הוא מחלץ אותם.
יואל בריס: כן, במכרזים המתפתחים יש החלטות.
יואל בריס: יכול להיות שזה נכון לפחות כהוראת שעה בתחילת הדרך, ואז נראה, אבל יש בדברים האלה---
עידו עשת: בגלל המהירות?
עידו עשת: כי חלק מהדברים נכונים גם למכרז ממוכן בכלל, אבל אתה מדבר על מהירות.
יואל בריס: לא, בגלל שהרבה מציעים מגישים הרבה הצעות, אז במכרז אחד, סטטיסטית משהו שם ישתבש.
מנחם בן-ששון: מה שעשית, בעצם תרגמת את הדינמיקה של המכרז הרגיל ותרגמת אותו למושגים של מכרז אלקטרוני.
מנחם בן-ששון: האם יש לנו, חוץ מאשר בחוק הוצאה לפועל בעוד מקום תיאורים של מכרזים רגילים?
עומר דקל: מכרזים פומביים?
עומר דקל: לדעתי רק בהוצאה לפועל וגם שם אין תיאור.
מנחם בן-ששון: הערות לנושא הזה.
עומר דקל: שתי הערות.
עומר דקל: אחת, סעיף קטן (2) שהוא מאוד ארוך, יש בו איזה שהיא מגבלה.
עומר דקל: תגיד לי, עורך דין בריס, למשל יש מכרזים שאני יכול לקבוע ויש מכרזים כאלה, שאין להם מועד סיום ונניח זה מכרזים ואינטרוולים של שעה ואני אומר 'המכרז ייגמר אחרי שתעבור שעה בלי אף הצעה'.
יואל בריס: זה מה שכתוב, להבנתי.
עומר דקל: אוקי, אם זה כתוב, אז בסדר.
מנחם בן-ששון: הוא גמיש, הוא גם יכול תוך חמש דקות, הוא הרי מזין כל הזמן.
עומר דקל: יש מכרזים שאתה אומר 'מותר להגיש הצעות עד יום שלישי בשעה 12:00', ביום שלישי בשעה 12:00 המכרז נגמר וזה כתוב, אתה קובע את זה.
עומר דקל: יש מכרזים שאתה לא קובע להם מועד סיום, אלא אתה קובע סיבובים, סיבובים של הצעות.
עומר דקל: אני לא רוצה להיכנס לכל העניין הזה, זה הרצאה בפני עצמה, אבל יש סיבובים של הצעות ואז אתה אומר 'המכרז ייגמר אחרי שיעבור סיבוב בלי אף הצעה'.
עומר דקל: יש מכרזים כאלה, אגב, שנערכו והתנהלו במשך חודשים בארצות הברית, עד שהם הסתיימו והשאלה אם זה מכוסה.
עומר דקל: אם זה מכוסה, אז בסדר.
יואל בריס: היום האפשרות הזאת תמוקד לאמצעי תקשורת, לא תהיה תיבת מכרזים שנפתחת פעם בשבוע.
יואל בריס: מספרים שפעם אלופי השחמט היו משחקים משחקי שחמט בדואר רגיל ומשחק היה יכול להימשך שנים.
יואל בריס: היום, מן הסתם, הם היו מתחברים לאיזה אתר וגומרים את זה ביום אחד.
עומר דקל: דבר אחד שאני כן חושב שצריך להגדיר בו זה איך התהליך מסתיים.
עומר דקל: יש מקרים שחשוב להגדיר את זה.
עומר דקל: יש את הנושא שנקרא לזה גניבת הצעה.
עומר דקל: הרי אנחנו מדברים על מערכת אלקטרונית ואז נניח שהמכרז נגמר בשעה 12:00 בצהריים, ואז ב-11:59 ו-59 שניות, נכנסת הצעה, ואני רוצה לשפר אותה, אבל כבר נגמר.
עומר דקל: אז יש כלל יסוד בכל המכרזים האלה שתמיד אחרי ההצעה האחרונה יש עוד פרק זמן.
עומר דקל: זאת אומרת, אם נכנסתי ב-11:59 ו-59 שניות, יתווספו עוד חמש דקות, למשל.
עומר דקל: במקום שהמכרז ייגמר ב-12:00 הוא בעצם נגמר ב-12:05.
יואל בריס: אפשר לכתוב פה באופן כללי את הכלל שאומר שמכרז כזה מסתיים אחרי שעבר מועד אחרון להגשת הצעות ולא הוגשה הצעה משפרת.
יואל בריס: כך זה עובד.
עידו עשת: זה לא מספיק, עבר מועד אחרון להצעת הצעות ושניתן פרק זמן.
יואל בריס: כן, אבל יש לי פרקי זמן, או ששעות קבועות או שפרקי זמן.
יואל בריס: או שאני אומר, כמו שאמרתי, כל רבע שעה עגולה ואז בכל רבע שעה אני מפרסם את ההצעה הטובה ביותר ואז זה נפתח עד 12:30 ואם ב-13:45 לא היתה אף הצעה, אז סימן שזה נגמר.
יואל בריס: ואם ב-13:44 ו-59 שניות נכנסה הצעה, אז המועד האחרון הופך להיות עוד רבע שעה.
יואל בריס: האפשרות השנייה היא שאני תמיד אומר אינטרוולים של רבע שעה ואם עבר אינטרוול של רבע שעה שקט, בלי אף אחד, אז המכרז נסגר.
יואל בריס: ואז בדיוק מישהו מתקשר 'הגשתי הצעה, למה אני לא רואה אותה?'
מנחם בן-ששון: רק צריך לוודא שזה מה שכתוב בסעיף.
יואל בריס: אני חשבתי שזה כתוב, אם יש איזה ספק, אני אכתוב.
מנחם בן-ששון: דר' דקל, עוד הערה?
עידו עשת: סיכום 19ג' – בסעיף (1) יוחלף ויובהר, הנוסח יוצע על ידי האוצר, שאם יש תנאי סף או תנאי איכות מזערי, זאת אומרת תנאי סף שלא רוצים לגשת למכירה הפומבית עצמה, אז יבוצע הליך של מיון מוקדם.
עידו עשת: בכל הסעיפים ב-19ג' יובהר כי המדובר על הצעת מחיר מיטיבה ולא על הצעות אחרות מיטיבות.
עידו עשת: ההפניות לפסקאות שקיימות ב-(2) וב-(3) יתוקנו ויוסף, או לא יוסף, זה כבר תלוי בוועדה, סעיף שיבהיר את נושא סיום המכרז.
מנחם בן-ששון: זה תלוי בו, אחרי שהוא יקרא עוד פעם את סעיף (2) ויוודא שהוא יודע בדיוק האם הסעיף מגדיר את הגדרות הסיום הקצוב.
מנחם בן-ששון: תן לי את שתי האופציות, שזה יהיה או בצורה של קציבת זמן או בצורה של הארכת זמן.
יואל בריס: את זה אני אשאיר גמיש לוועדת המכרזים.
מנחם בן-ששון: זה לא אכפת לי, אבל שיהיה ברור מה המתודולוגיה.
מנחם בן-ששון: תוסיף סעיף קטן (5).
יואל בריס: 19ד' – זה מכרז מוגבל מהיר.
יואל בריס: 'ועדת מכרזים רשאית להחליט על עריכת מכרז מוגבל מהיר, לצורך התקשרות שיתקיימו בה אחת מאלה'.
יואל בריס: זה כבר מסמן את זה שהוא מוגבל, כי אני אומר שרק אם יתקיים תנאי, אתה נכנס לשער של המכרז המעודכן המהיר ו'התנאים האלה הם אחד מאלה; (לא מצטבר, אלא חלופי) (1) התקשרות נדרשת בדחיפות למניעת נזק של ממש'.
יואל בריס: אני מזכיר, זה בא להקטין את השימוש בתקנה (3)(2) של פטור ממכרז במניעת נזק של ממש.
יואל בריס: שהיא מוגבלת בזמן וכאן אנחנו פותחים את זה ולכן שם אנחנו יכולים להרשות לעצמנו לצמצם, כיוון שפה נתנו את הפתח לעשות התקשרות הנדרשת בדחיפות למניעת נזק של ממש.
יואל בריס: ו-'(2) שההתקשרות אינה עולה על 380,000 שקלים חדשים', שזה תחליף למכרזים הסגורים שנעשו מפאת המחיר.
יואל בריס: מכרזים סגורים היו נעשים גם בסעיף של מחיר ובשווי נמוך ללא תנאי נוסף.
יואל בריס: עכשיו אנחנו אומרים, במקום לעשות מכרז סגור במצב כזה, תעשה מכרז---
עידו עשת: שנמחק.
יואל בריס: סעיף (4) נמחק.
יואל בריס: אבל ה-3.8 זה פשוט עדכון מדד.
מנחם בן-ששון: מה שאני מבקש זה מה שעשינו קודם, בסעיף שעסק במהירים וזה באיזה שהיא צורה שגם תנמק.
מנחם בן-ששון: אני חושב שוועדת המכרזים רשאית להחליט בהחלטה מנומקת, בהחלטה שתנמק הכרזה על סוף התקשרות ואז יש לך נימוק שכתוב.
יואל בריס: לדעתי זה מופיע כבר בהוראה כללית של סעיף (9).
יואל בריס: אני לא בטוח שצריך להגיד אותה שוב.
מנחם בן-ששון: תבדוק, אני לא יודע.
יואל בריס: סעיף (9) אומר שאם הוא יורד, אתה ישר צריך לספק ולנמק.
עידו עשת: אבל זאת ירידה שהוא יכול לבחור באיזה מכרז מוגבל שהוא רוצה, ופה, ממה שאני מבין, מה שהיושב ראש מבקש זה ספציפית למה הוא הולך על מכרז מוגבל כזה ולא אחר.
יואל בריס: אבל זה המכרז הבא, הפחות מוגבל.
עידו עשת: מבין המוגבלים, הוא הכי טוב.
יואל בריס: ב' – 'מכרז ממוכן מהיר ינוהל כך; (1) באותם אתרים שבהם הודעה שתישלח למנויים לפי תקנה 15ה'.
יואל בריס: ' אני מזכיר שעשינו שם אפשרות להצטרף לרשימת מנויים ואז לקבל בדואר אלקטרוני הודעות.
יואל בריס: 'יצוין באופן בולט כי המכרז הוא מכרז ממוכן מהיר והמועד האחרון להגשת הצעות'.
יואל בריס: ועכשיו הנה הדבר המרכזי שבו שונה מכרז ממוכן מהיר ממכרז רגיל – תקנה 15א' סיפא לתקנות העיקריות קובעת כי 'המודעה תפורסם זמן סביר לפני המועד האחרון להגשת הצעות'.
יואל בריס: פה אנחנו מגמישים את הזמן הסביר הזה ומאפשרים, על אף האמור בתקנה 15א' סיפא, 'המועד האחרון להגשת הצעות במכרז ממוכן מהיר יכול שיהיה בתוך חמישה ימי עבודה ממועד פרסום ההודעה על עריכת המכרז', כך פתרנו את ההכבדה הביורוקרטית על המשרד, ו'במכרז להתקשרות אשר נדרשת דחיפות למניעת נזק של ממש, המועד האחרון להגשת הצעות יהיה המועד שתקבע ועדת המכרזים, בהתחשב במועד הנדרש לעריכת ההתקשרות ובדחיפותה, ואשר לא יפחת מארבע שעות מהמועד שבו נשלחו ההודעות כאמור'.
יואל בריס: כלומר יכול להיות מכרז דחוף, בהול, שהוא יהיה ממש בגדר של שעות ואז יעצרו את הדליפה שעומדת להציף את---
מנחם בן-ששון: ובארבע שעות מה יקרה?
יואל בריס: ואם זה פחות מארבע שעות, אז שיקבלו פטור ממכרז ובזה נגמר העניין.
יואל בריס: האמת היא שכבר בפחות מ-24 שעות, אם אנחנו זוכרים את מה שהשארנו בתקנה (3)(2), עשינו שם פטור ממכרז, אם רוצים בכך, אם אין בררה אחרת, אבל בין 4 ל-24 אפשר או ללכת לפטור או להחליט שבכל זאת נעשה מכרז ממוכן מהיר.
עידו עשת: לא, שני ימי עבודה.
יואל בריס: לא, הטיוטה הראשונה, זה שני ימי עבודה.
יואל בריס: אז אם זה פחות משני ימי עבודה, בין 4 שעות לשני ימי עבודה, אפשר או ללכת לפטור, אם אין בררה אחרת, או ללכת למסלול הזה, ומעל שני ימי עבודה, אנחנו מכוונים את ועדת המכרזים ללכת בדרך של מכרז מהיר.
מנחם בן-ששון: שאלות?
איריס דובדבני: הערה.
איריס דובדבני: מאחר וסעיף 19 מכח פרק ו'(1) החל על קופות החולים ומאחר ותקנה (4)(1) נמחקה, ומאחר ויש כאן סכומים ומאחר ובפרק ו'(1) עדיין לא משנה את הסכום בתקנה (4)(1) לגבי סוגי מכרז שחלים על קופות החולים ושוכח שתקנה (4)(1) נמחקה.
איריס דובדבני: בפרק ו'(1), בסעיף 40ב'(ב)(2) שונה הסכום וזה בסדר ששונה הסכום, אבל הוא מתייחס לתקנה שנמחקה.
איריס דובדבני: מאחר וסעיף 19, שדנו בו עכשיו, גם היא מתייחסת לסכומים, צריך גם פה וגם בה להתאים את הסכומים שנוגעים לתאגידי בריאות, לפי מה שכתוב בתקנה 40(ב)(2).
איריס דובדבני: דהיינו, מה שכתוב כאן זה 380---
מנחם בן-ששון: זה טריוויאלי ואת צודקת.
מנחם בן-ששון: אתה תתקן.
איריס דובדבני: זה טריוויאלי וצריך לתקן, כדי שאנחנו לא נישאר עם סכום---
מנחם בן-ששון: וגם שתדעו איפה אתם חיים בדילמה הזאת.
יואל בריס: זה ההזדמנות אולי להפנות, זה עוד רחוק, אבל כדאי להגיד את זה, לתקנה 41(ג) בהוראות המעבר.
מנחם בן-ששון: אתה רוצה לקרוא אותם כבר היום?
יואל בריס: אני אקרא אותה כבר היום, כי במעבר מהמכרזים הסגורים שבוטלו למכרזים הממוכנים המהירים, צריך שתהיה מערכת ממוכנת.
יואל בריס: אנחנו צופים שיכולים להיות גופים, אנחנו נהיה ערוכים מן הסתם בזמן, אבל יכולים להיות גופים, וזה מה שחשבתי שהולכת קופת חולים כללית להעיר, שאינם ערוכים ולכן נתנו להם שנת היערכות שאומרת 'על אף האמור בתקנה 4 לתקנות העיקריות כנוסחה לאחר התיקון, בתקנה (5) לתקנות אלה', כלומר הביטול של הסכום, לתקופה של שנה מיום פרסומן של תקנות אלה תהיה ועדת המכרזים המשרדית רשאית לערוך מכרז סגור להתקשרות ששוויה אינו עולה על 500,000 שקלים חדשים.
איריס דובדבני: אני אגיד לך מדוע לא הערתי, משום שהעברנו את כל הפרק הזה, כמות שהוא, למומחי המחשוב שלנו כדי שיראו איפה אנחנו עומדים.
איריס דובדבני: הם עוד לא אמרו כלום.
איריס דובדבני: אז אנחנו מחכים לדעה שלהם כדי לדעת אם אנחנו יכולים לחיות עם זה, טכנית.
יואל בריס: אבל בכל מקרה אנחנו נותנים להם שנה היערכות.
יואל בריס: אני מאמין שהיא אמורה להספיק, אם לא, מן הסתם נצטרך לחזור ולראות---
מנחם בן-ששון: אבל את הסכום אתה מתקן.
איריס דובדבני: צריך למחוק את זה.
יואל בריס: למחוק את ההפניה שם ולהוסיף הפניה לתקנה 19ד'(רבא) שהיא נותנת להם את הסכום המדויק.
עידו עשת: זו היתה כוונתך, אני מבין, נכון?
עידו עשת: להתאים את הוראות כל הפרק שלך, לא רק את ההוראות האלה, לדוגמה עכשיו להפנות ל-19ד' במקום ל-5.
איריס דובדבני: נעשו שם התאמות, אבל הן לא לגמרי מדויקות.
יואל בריס: תקנה 23 שמתקנת את תקנה 21, קראנו אותה.
עידו עשת: רגע, אולי יש הערות לתקנה 19ד'?
יהודה רון: יש לי רק הערה אחת, לגבי הסכום.
יהודה רון: ההצמדה היא למדד המחירים לצרכן, זה לא רלוונטי.
יהודה רון: בעיקר בתחום שלנו, של הבריאות, דברים מתייקרים הרבה יותר, מדד המחירים לצרכן הוא לא בדיוק מייצג ולכן הסכום כאן הוא באמת סכום נמוך מאוד.
יהודה רון: צריך לעשות איזה שהוא תיקון קצת יותר...
מנחם בן-ששון: אני אגיד לך מה, אם זה רק בעיה ייחודית שלכם, יכול להיות שצריך למצוא איזה פתח מילוט לא לכם, אבל למי שיש לו צורך מיוחד לקבל אישור מיוחד.
עומר דקל: אבל זה לממוכן מהיר, זה למכרזים דחופים, זה לא למכרזים רגילים.
יהודה רון: דווקא בגלל זה.
יהודה רון: זה יכול להיות תרופה, זה נסיובים, זה כל מיני דברים שאנחנו באמת---
עומר דקל: אבל אתה צריך רק חמישה ימי עבודה לתת לאנשים להתכונן?
עומר דקל: אתה לא יכול לתת להם שבועיים להתכונן למכרז?
מנחם בן-ששון: תעשה רגיל.
יהודה רון: אני מדבר על דחיפות.
יהודה רון: לפעמים זה נסיובים.
יהודה רון: ..
יהודה רון: אני לא רוצה להיכנס לדוגמאות, יש לנו לפעמים מקרים שצריך לעשות הזמנה מעכשיו לעכשיו.
יואל בריס: לדעתי קצת התבלבלנו, אני רוצה להבחין בין שני דברים.
יואל בריס: יש שני מקרים שעושים מכרז מהיר והרציונל שמאחורי המכרז המהיר בשני המקרים הוא לא זהה.
יואל בריס: יש מצב של דחיפות, שאז אני עושה מכרז מהיר כי זה דחוף והוא לא מוגבל בסכום.
יואל בריס: יש מצב שני שבו אני אומר שזה מכרז בסכום נמוך, חבל לי להתחיל להתעכב, אם אני אעשה על כל התקשרות קטנה התעכבות של שבועיים ושלושה, אז בסוף אני יוצר עומס שהוא מיותר ואני לא יכול לתפקד, אם על כל מכרז סגור אני צריך---
מנחם בן-ששון: זה לא תנאים מצטברים, מר רון.
מנחם בן-ששון: עוד הערה, אדוני?
עובדיה רחמים: יכול שיהיה בתוך חמישה ימי עבודה.
עובדיה רחמים: מה זה בתוך?
עובדיה רחמים: גם בתוך שעה?