GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אפרת רוזן: הם עוברים הכשרות כדי להיות שוטרים.
יצחק לוי: נניח שהיום יש שוטר בקטמון ומחר עובר כאן חוק שמשנה סמכויות, כתוב בחוק שהוא צריך לעבור השתלמות?
יצחק לוי: לא, הוא פטור כי הוא כבר שוטר.
יצחק לוי: השוטר החדש יצטרך, אבל השוטר הישן פטור.
רננה שחר: סמכויות אכיפה קיימות היום בתקש"ח לקברניטים המכהנים ולכן יש את הפטור לקברניטים מכהנים.
אפרת רוזן: אבל את מוסיפה כאן סמכויות אחרות.
אפרת רוזן: את צריכה ללמד אותם איזה סוג עבירות, מה הסכנה, מתי הם צריכים לשקול את זה, לכמה זמן העיכוב, לכמה זמן המעצר.
אפרת רוזן: אלה דברים שונים.
יצחק לוי: אני מציע להוסיף לסעיף שכולם עוברים וחוץ מזה הם צריכים לעבור מבחן והמבחן ייבדק פה בוועדה.
רננה שחר: גם ללא הסעיף, יש כוונה לעשות את ההכשרה.
יצחק לוי: אנחנו מחקנו את הסעיף.
יפעת רווה: יש לי תשובה לשאלה הקודמת.
יפעת רווה: ביררתי עם רחל גרשוני שהיא זאת שהייתה מעורבת בכתיבת החוק.
יפעת רווה: היא אמרה שהסיבה להבחנה בין הסעיפים היא שהסעיף הראשון הוא באמת שר הפנים כי זה רק עניין של כניסה לישראל.
יפעת רווה: לעומת זאת, הסעיף השני הוא גם קשר עם המדינה האחרת וגם הודעה למדינה אחרת ואלה דברים שמשרד המשפטים עושה.
יצחק לוי: משרד החוץ.
יצחק לוי: למה משרד המשפטים?
שרה וייס-מעודי: אני מניחה שהכוונה היא למחלקה הבינלאומית במשרד המשפטים.
יפעת רווה: זה נעשה על ידי המחלקה הבינלאומית במשרד המשפטים.
שרה וייס-מעודי: הם מטפלים בהסגרות.
יצחק לוי: מה לגבי השאלה השנייה, לגבי אזרח ישראלי או תושב ישראלי?
יצחק לוי: חשבתי שבשביל השאלה הזאת יצאת.
יפעת רווה: בשביל השאלה הראשונה.
יצחק לוי: אמרת שאת לא יודעת אם אפשר לסרב להכניס אזרח ישראלי.
יפעת רווה: אני עדיין לא יודעת.
יפעת רווה: אני אצא שוב לברר את זה.
אפרת רוזן: 19.
אפרת רוזן: סמכויות שוטר
יצחק לוי: זה מובן מאליו .
יצחק לוי: צריך להוסיף כאן גם משטרה צבאית?
ורד זליכה: לאו דווקא בהקשר הצבאי.
ורד זליכה: אם עכשיו לצורך העניין מתבצעת עבירה על אסדה שנמצאת לדוגמה בים תטיס, לחיל הים קיימת לפי הדין הישראלי לעכב מישהו כחשוד בפשע מסוכן.
ורד זליכה: יתכן יש מקום להתייחס לסמכות הזאת גם בסעיף הזה.
ורד זליכה: מן הסתם גם יעבור זמן עד שתגיע המשטרה או יגיע גורם ביטחוני אחר ואני מציעה לשקול להתייחס לסמכות הנתונה גם לכל אדם לצורך עניין סמכות העיכוב של חשוד בביצוע הפשע.
רננה שחר: הסעיף מתבסס על חוות דעת של משרד המשפטים, של בני רובין, שאומרת שהגם שלפי המשפט הבינלאומי לישראל יש סמכות שיפוט באסדות האלה, לא ברור שיש לה סמכויות אכיפה.
רננה שחר: לכן סמכות שיפוט אינה סמכויות אכיפה.
יצחק לוי: מדובר באוניות לא ישראליות.
רננה שחר: באסדה לא ישראלית.
רננה שחר: ים תטיס היא הדוגמה היחידה שקבועה מול מימי החופים של ישראל.
ורד זליכה: אבל היא מחוץ למים הטריטוריאליים.
רננה שחר: מחוץ למים הטריטוריאליים ולכן ראינו לנכון לכתוב את זה.
רננה שחר: ורד אומרת שצריך לכתוב כאן
רננה שחר: גם להחיל את הנושא של סמכות עיכוב שיש לכל אדם באותה אסדה, באסדות שמחוץ למים.
גבי פיסמן: סמכות עיכוב נתונה לכל אדם לפי החוק הישראלי.
אפרת רוזן: נוסיף כאן סעיף קטן (ב).
קריאה: סמכויות אדם במקום סמכויות שוטר.
רננה שחר: משרד המשפטים אומר שאין מניעה לעשות את מה שמבקש הצבא.
גבי פיסמן: אני רק רוצה להבהיר שסמכות העיכוב של אדם לפי סעיף 75 לחוק המעצרים, היא סמכות עיכוב מוגבלת.
גבי פיסמן: סמכות העיכוב שנתונה לאדם פרטי לפי חוק המעצרים היא סמכות עיכוב שמוגבלת לאירועים בהם אירע אירוע אלימות בפני אותו אדם, גניבה ונדמה לי שיש פגיעה ברכוש.
אפרת רוזן: עבירת פשע, גנבה או עבירה שגרמה נזק של ממש לרכוש.
גבי פיסמן: אלה העילות שקיימות היום בחוק המעצרים.
גבי פיסמן: צריך להבין שאנחנו מדברים על סמכות עיכוב שהיא מוגבלת.
גבי פיסמן: בנוסף יש הגבלה בסעיף 75 שאומרת שהשימוש בכוח ייעשה בלי לגרום לאותו אדם חבלה, כך שגם השימוש בכוח, מכוח סמכות העיכוב הזאת, מוגבל ופשוט צריך לדעת את זה, אם אנחנו מחילים כאן את סמכות העיכוב.
יצחק לוי: הסעיף הזה שאת אומרת הוא לא חל במתקן ימי?
גבי פיסמן: אם זה מחוץ למימי החופים, יש את חוות הדעת של בני רובין.
יצחק לוי: אדם רואה שעומד להתבצע פשע חמור, אין לו סמכות עיכוב?
גבי פיסמן: אם לא חל החוק הישראלי, לא.
אפרת רוזן: יכול להיות שלא יעמידו אותו לדין בגין זה, אבל לא חל החוק.
אפרת רוזן: אין לו סמכות.
רננה שחר: אם בני רובין חיווה את דעתו שסמכות השיפוט של ישראל חלה שם?
גבי פיסמן: הוא אמר שצריך החלה מפורשת של סמכויות אכיפה.
רננה שחר: אותו כנ"ל לגבי סמכות עיכוב.
יצחק לוי: אני מציע שתבררו את זה, אם צריך להוסיף את זה או לא.
אפרת רוזן: אם רוצים להוסיף סמכות כזאת, חייבים לציין את זה במפורש.
יצחק לוי: צריך להיות סעיף נפרד.
אפרת רוזן: השאלה היא האם באמת יש צורך להוסיף את זה, כלומר, האם יש סיטואציות שבאמת מדובר על אזרח, אדם פרטי, שנמצא במתקנים האלה.
יצחק לוי: לאו דווקא אדם פרטי אלא זה יכול להיות שכיר שם באונייה שהוא אזרח ישראלי.
אפרת רוזן: כל עוד לא מדובר בשוטר.
יצחק לוי: אחד הימאים או אחד הקצינים שהוא ישראלי.
אפרת רוזן: האם עלה צורך כזה במשך השנים?
אפרת רוזן: השאלה אם יש צורך לעשות כאן החלה.
יצחק לוי: אנחנו כרגע לא מחילים.
יצחק לוי: תחשבו על זה בינתיים.
יצחק לוי: אם מישהו חושב שזה נחוץ או שיש צורך, נדבר על זה ונחזור לזה.
שרה וייס-מעודי: מאוד חשוב שנסיים את העבודה.
שרה וייס-מעודי: משרד החוץ שלח מכתב.
יצחק לוי: בלי שתסבירי לנו, אנחנו תומכים בסיום החוק היום.
שרה וייס-מעודי: יש מגמה של הצטרפות של מדינה לתיקון של האמנה.
שרה וייס-מעודי: כרגע אנחנו לא חושבים להצטרף, כך שאנחנו רוצים להצטרף לאמנה בנוסח הנוכחי ומאחר שיש מגמת הצטרפות וצריך 12 מדינות – כרגע יש שש – שיצטרפו לתיקון, צריך להזדרז.
אפרת רוזן: 20.
אפרת רוזן: חסינות
אפרת רוזן: סעיף החסינות, קיים סעיף מקביל גם לעניין כלי טיס וכלי שיט.
אפרת רוזן: השאלה אם באמת יש צורך בסעיף הזה.
רננה שחר: יחסית לתקש"ח, מה שצמצמנו זה את החסינות הפלילית.
אפרת רוזן: השאלה אם יש צורך בזה לאור ההוראות הכלליות של חסינות בפקודת הנזיקין.
אפרת רוזן: סעיף 6 לפקודת הנזיקין שקובע מעשה לפי חיקוק, אומר: "בתובענה שהוגשה על עולה, חוץ מרשלנות, תהא הגנה שהמעשה שמתלוננים עליו היה לפי הוראות חיקוק ובהתאם או שנעשה בתחום הרשאה חוקית ומתוך אמונה סבירה ובתום לב בקיומה של הרשאה חוקית".
אפרת רוזן: אנחנו מדברים כאן על אותו מצב.
אפרת רוזן: על מצב בו אדם פועל לפי הוראות החוק, ואז יש כבר פטור מאחריות.
רננה שחר: חוץ מרשלנות.
רננה שחר: אז צריך לתבוע אותם ברשלנות?
רננה שחר: אנחנו נתנגד.
אפרת רוזן: אתם רוצים לתת פטור מוחלט מאחריות אזרחית?
יצחק לוי: למה לתת כאן חסינות יותר גדולה מאשר במקומות אחרים?
רננה שחר: אני מוכרחה לומר שזאת חסינות שקיימת היום בתקש"ח.
יצחק לוי: כולל רשלנות.
רננה שחר: היום החסינות היא יותר חמורה.
רננה שחר: היום בעל כלי שיט, קברניט או איש צוות לא יישאו באחריות פלילית או אזרחית על מעשה שעשה לגבי אדם פלוני בהתאם לתקנות כלי השיט.
יצחק לוי: כאן זה רק אזרחית?
יצחק לוי: כלומר, אתם מצמצמים את החסינות?
רננה שחר: אמרנו שנצמצם את החסינות.
רננה שחר: זה לא נהוג יותר לתת חסינות בפלילים אבל אני מוכרחה לומר שהמטריה של הפעלת סמכויות אכיפה היא מטריה שגורמת נזקים.
אפרת רוזן: אפשר לתת פטור מזה.
רננה שחר: כאשר שוטר מפעיל סמכות חוקית על פי דין, אין לו חסינות?
איילת אלישר: יש חסינות של עובדי ציבור, אבל כאן מדובר באנשים פרטיים אם אני מבינה נכון.
רננה שחר: נכון, אבל ההנחה היא שאין שוטר.
איילת אלישר: לנו יש הסדרים מיוחדים בחוק.
יצחק לוי: אבל מדובר במצב שאין איש חוק.
יצחק לוי: אנחנו נמצאים עכשיו בלב ים.
יצחק לוי: לכן אני אומר שאולי כן מוצדק להגביל את זה לשוטר.
יצחק לוי: כן לתת חסינות אזרחות, כולל רשלנות.
אפרת רוזן: גם אני חושבת.
אריה רונה: הוא נמצא במצב הכי גרוע שיכול להיות.
אריה רונה: ראשית, הוא לא שוטר, שנית, אין לו עם מי להתייעץ, הוא נמצא לבד, כך שאולי כדאי להרחיב לו את החסינות.
יצחק לוי: השתכנענו.
אפרת רוזן: 21.
אפרת רוזן: שמירת דינים
אפרת רוזן: ביצוע ותקנות
יצחק לוי: למה בהסכמה ולא בהתייעצות?
יצחק לוי: פעם לימדו אותי שהסכמה של שני שרים זה דבר מסובך.
יצחק לוי: למה אי אפשר בהתייעצות עם שר המשפטים?
רננה שחר: האמת היא שאני אפילו לא רואה תקנות לביצוע של החוק הזה.
רננה שחר: אני לא כל כך יודעת על מה הם יהיו.
אפרת רוזן: זאת רשות.
אפרת רוזן: הוא לא חייב להתקין תקנות.
רננה שחר: באופן כללי החוק הוא חוק מאוד ברור.
יצחק לוי: את רוצה למחוק את הסעיף הזה?
רננה שחר: לי זה לא מפריע.
יצחק לוי: נעשה בהתייעצות עם שר המשפטים.
אפרת רוזן: 23.
אפרת רוזן: תיקון חוק להארכת תוקף
אפרת רוזן: בתקנה 9 -
אפרת רוזן: (ב) אחרי תקנת משנה (ב) יבוא: "(ג) הוראות תקנה זו יחולו רק על כלי שיט צבאי המפליג במימי החופין של ישראל.
אפרת רוזן: לעניין זה, "כלי שיט צבאי" – כלי שיט של צבא הגנה לישראל או כלי שיט המסור לשליטתו של אדם בשירות צבא הגנה לישראל, המופקד עליו".
אפרת רוזן: (2) בתקנה 10, אחרי "אמצעי ביטחון" יבוא "לפי תקנה 9".
אפרת רוזן: (3) בתקנה 11, במקום "על פי תקנות אלה" יבוא "על פי תקנה 9".
אפרת רוזן: (4) בתקנה 12, במקום "לפי תקנות אלה" יבוא "לפי תקנה 9".
יצחק לוי: לסעיף 23 יש הערות?
רננה שחר: כמו שאנחנו יודעים, החוק הזה בעצם מבחינת משרד התחבורה נועד להחליף תקנות שעת חירום, אבל לצבא יש עניין לגבי כלים שלא יוצאים מחוץ למדינה, תקנות שעת חירום יישארו בינתיים, עד שהכנסת תבטל את מצב החירום.
ורד זליכה: אם אני מבינה את ההגיון שעמד בתפיסה של משרד התחבורה, הרעיון היה שכאשר מדובר בכלי שיט ישראליים שנמצאים בהפלגות בינלאומיות בלב ים ויש עכשיו אירוע טרור על כלי השיט, אין גורמי אכיפה שניתן להסתייע בהם ולכן הסמכויות יכולות להיות מופעלות על ידי הקברניט האזרחי.
ורד זליכה: אנחנו ביקשנו, מאחר שהחוק להארכת תוקף תקנות שעת חירום חל גם במימי החופין, שאותן סמכויות שהיו קיימות קודם ייוותרו בידי מפקד כלי שיט צבאי.
יצחק לוי: לא יתבטלו.
ורד זליכה: כן.
יצחק לוי: זה רק לגבי כלי שיט צבאי.
אפרת רוזן: כן, ורק למימי החופין.
יצחק לוי: זה לא לגבי כלי שיט אזרחי.
ורד זליכה: נכון.
יפעת רווה: בקשר לבירור שהתבקשתי.
יפעת רווה: שאלתי את רחל גרשוני ונאמר לי שזאת לא הייתה הכוונה לאזרח ישראלי.
דנה גור: חשוב לי להזכיר שזה כל כך שונה מהליך הסגרה, שאצלנו זה אפילו לא עומד על הפרק.
דנה גור: כלומר, או שאנחנו מבקשים הסגרה על בסיס נניח פרקליטות מחוז שרוצה כבר להעמיד לדין, לבקשה של פרקליטות מחוז להעמיד לדין אדם שנמלט, או שמבקשים מאתנו הסגרה.
דנה גור: כלומר, אין אפילו סיטואציה בה אנחנו יכולים לסרב כי מדובר באזרח ישראל או לא.
דנה גור: אגב, גם במקרה הזה שמגבילים את המסירה להסגרה, צריך לבחון את זה קודם כל במחוז.
דנה גור: כלומר, אם רוצים נניח להעמיד אדם כזה לדין, צריך לתת לפרקליטות מחוז שעוסקת בזה לבחון את חומר הראיות ולראות אם יש צורך להעמיד לדין.
דנה גור: המקום היחיד בו המחלקה שלנו, המחלקה הבינלאומית, יכולה להתערב, זה באמת בהקשר של היחסים ומסירת הראיות אבל אין לנו תפקיד מהותי כאן.
יצחק לוי: אנחנו סיימנו את קריאת החוק.
יצחק לוי: אני מבין שבדרך נשארו כמה דברים פתוחים, כך שאנחנו עכשיו חוזרים להתחלת החוק במטרה לראות אם יש אפשרות היום להגיע להבנות לגבי כל הדברים הפתוחים ולהצביע עליו.
יצחק לוי: אם נראה שאין אפשרות, צריך יהיה לקיים עוד ישיבה.
יצחק לוי: אם נראה שיש אפשרות, אפשר יהיה לסיים היום את החוק.
אפרת רוזן: בסעיף 1, בהגדרה של איש צוות, הצבא הציע להוסיף לעניין כלי שיט צבאי שלא מדובר בעובד אלא בחייל.
ורד זליכה: כן, אפשר להוסיף כחלופה.
יצחק לוי: איך זה ייקרא?
אפרת רוזן: עובד של בעל כלי שיט הממלא תפקיד בכלי השיט, ולעניין כלי שיט צבאי, חייל.
מנחם בן-ששון: חייל, משמע גם קצין ונגד.
אפרת רוזן: בעמוד 4, סעיף 6(א)(4), לעניין עילות מעצר.
אפרת רוזן: הייתה לנו התלבטות האם להשאיר את עילות המעצר שמצוינות כסעיף (4) בגלל חשש שלמעשה הן לא מוסיפות כל כך מעבר לסמכויות שנתונות היום.
אפרת רוזן: יש פה איזושהי חקיקה שהיא מעגלית כיוון שהרישא של סעיף 6(א) מדברת על יסוד סביר לחשד.
יצחק לוי: האם (1) ו-(2) אולי מצמצמות?
מנחם בן-ששון: כן, הן מצמצמות.
אפרת רוזן: הרעיון היה שזה יצמצם אבל השאלה היא האם זה באמת מצמצם.
יצחק לוי: אבל רוצים לצמצם או לא?
מנחם בן-ששון: רוצים לצמצם.
מנחם בן-ששון: אם בזה תלויה השלמת החוק, אני מציע שנשאיר את זה כמות שהוא.
מנחם בן-ששון: זה גם אסתטי בעיקרו ולא יגרום לבעיה משפטית.
יצחק לוי: אנחנו מתקדמים.
יצחק לוי: אם יש למישהו הערות, בבקשה לומר אותן.
אפרת רוזן: עמוד 6, סעיף 8, סיוע של אנשי צוות אחרים.
אפרת רוזן: הסעיף קובע את החובה של איש צוות להודיע לקברניט כשהוא מפעיל סמכויות לפי חוק זה, שזה ייחודי לחוק הזה.
אפרת רוזן: הסיפא של 8(א) מדברת על חובה של איש צוות לסייע לקברניט לפי הוראות אחרות.
יצחק לוי: לרבות הוראות אחרות.
אפרת רוזן: לא, הוראות מחייבות אחרות, לרבות הוראות קבע.
אפרת רוזן: אני סברתי שהסיפא מיותרת לאור העובדה שחובת הציות של איש צוות להוראות אחרות שהן לא הוראות לפי החוק הזה, לקבוע בחוק הספנות.
אפרת רוזן: לכן חשבתי שזה מיותר ואפשר לוותר.
מנחם בן-ששון: אני אמרתי שאין בעיה להשאיר את זה.
מנחם בן-ששון: תחליטו.
רננה שחר: אנחנו נקבל את המלצת הוועדה בנושא.
אפרת רוזן: אם החשש שלכם הוא לגבי הוראות קבע, אפשר אולי להבהיר שכל איש צוות חייב לסייע לקברניט בהפעלת סמכויותיו לפי הוראות סעיף 6 לרבות לפעול לפי הוראות מחייבות אחרות.
אפרת רוזן: כלומר, לפי סעיף 6.
אפרת רוזן: לקשור את ההוראות המחייבות האחרות ואת הוראות הקבע לחוק הזה ולא להוראות אחרות.
רננה שחר: אם כן, במקום ולפעול, לרבות לפעול?
רננה שחר: אז כאילו את נכנסת לגדר הסיפףא?
אפרת רוזן: אני חושבת, כן.
אפרת רוזן: סעיף 16(ב).
יצחק לוי: אני חושב שבסעיפים (א) ו-(ב) נשאיר את שר הפנים לבד, על אף ההסבר שקיבלנו.
יצחק לוי: נאמר כאן שיתכן שההתייעצות צריכה להיות גם עם שר הביטחון.
יפעת רווה: בסיפא נאמר שבמקרה של סירוב לקבל את החשוד, יודיע כך למדינה החברה בצירוף נימוקים, וההסבר שקיבלתי הוא שבאמת מי שבקשר עם המדינות האחרות זה משרד המשפטים ולא משרד הפנים.
יצחק לוי: ובסעיף (א) מי נמצא בקשר?
יפעת רווה: ב-(א) לא צריך.
יפעת רווה: זה רק אם מסרבים לקבל אותו וזהו.
אפרת רוזן: מה זאת אומרת?
מנחם בן-ששון: היא מתכוונת שזה רק שר המשפטים.
אפרת רוזן: צריך לומר למישהו שהוא מסרב לקבל אותו.
יפעת רווה: זה לא מול מדינה אחרת.
יפעת רווה: זה אותו אדם שלא נותנים לו להיכנס לארץ ובעצם הוא מדינה אחרת.
יצחק לוי: לי לא מפריע לכתוב בשניהם שר המשפטים.
יפעת רווה: בראשון שר המשפטים לא רלוונטי.
יצחק לוי: בסעיף הראשון כתוב שנמסרה הודעה וכולי לכלי שיט שאינו כלי שיט ישראלי.
יצחק לוי: כלומר, יש כאן איזה שיח בין מדינת ישראל לבין מדינה אחרת.
מנחם בן-ששון: שיח משפטי ולא שיח של הגירה.
יצחק לוי: אותו אחד שהוא לא כלי שיט ישראלי שבא למסור, הקברניט הרי בטח נמצא בקשר עם משרד החוץ שלו, עם המשטרה שלו, עם מישהו.
יצחק לוי: כלומר, שר המשפטים מדבר עם הקברניט?
יצחק לוי: הוא לא מדבר עם הקברניט אלא עם המדינה.
יפעת רווה: לא, הוא פשוט מסרב לכניסת החשוד לישראל.
יצחק לוי: אם הוא מסרב, הוא צריך לומר למה.
יצחק לוי: באה אונייה עם חשוד לא ישראלי.
יפעת רווה: הוא לא נותן לו להיכנס.
יצחק לוי: עם מי הוא מדבר?
יצחק לוי: כאשר הוא אומר שהוא לא השתכנע שיש כאן עבירה מעבירות פרק ב', עם מי הוא מדבר?
יצחק לוי: הוא מדבר עם הקברניט?
יצחק לוי: הוא מדבר עם הקצין התורן של האונייה?
יפעת רווה: עם מי שביקש את הכניסה.
יצחק לוי: מי ביקש את הכניסה?
יצחק לוי: הקברניט.
יפעת רווה: אני מניחה.
יפעת רווה: כן, הקברניט.
יצחק לוי: הקברניט לא מדבר עם משרד החוץ שלו?
רננה שחר: אנחנו לא מסדירים את זה.
רננה שחר: בנושא הזה יש הבדל באמנה בסעיף 8 בין פסקה (3) ל-(5).
רננה שחר: כאשר אנחנו מסרבים לכניסתו של אדם לפי סעיף קטן (א) משהו שזה כמו חובת ההנמקות בחוק שעוסק בחובת ההנמקות.
רננה שחר: לעומת זאת, בסעיף (5) נאמר שהמדינה חייבת לתת למדינה שקיבלה נימוקים.
יצחק לוי: אפשר ב-(ב) לכתוב שר המשפטים לבד בלי שר הפנים.
יצחק לוי: צריך שר אחד שיוביל את העניין.
יצחק לוי: אפשר ב-(א) שר הפנים וב-(ב) שר המשפטים.
יצחק לוי: שר המשפטים יתייעץ עם שר הפנים בנושא חוק האזרחות.
יפעת רווה: שאינו אזרח ישראלי.
יצחק לוי: למעט אזרח ישראל או תושב ישראל.
מנחם בן-ששון: אגב, מה עשיתם בסעיף 22?
מנחם בן-ששון: אלה התקנות.
מנחם בן-ששון: מי מביא לכם את התקנות?
מנחם בן-ששון: אני תמהתי למה צריך תקנות משני שרים, כי לי מספיק שר המשפטים.
יצחק לוי: אמרנו.
יצחק לוי: קבענו שזה יהיה רק שר התחבורה.
אפרת רוזן: בהתייעצות עם שר התחבורה.
יצחק לוי: בהתייעצות אבל לא צריך הסכמה.
רננה שחר: שאלת נוסח.
רננה שחר: "נמצא חשוד שנעצר בכלי שיט ישראלי".
יצחק לוי: נמצא חשוד שאינו אזרח או תושב ישראלי ונעצר בכלי שיט ישראלי.
רננה שחר: אם הוא נעצר, הפרוצדורה לא תהייה קיימת לגבי מישהו שהוא ישראלי?
יצחק לוי: איזו פרוצדורה?
יצחק לוי: הפרוצדורה לא תהיה קיימת שלא לסרב לקבל אותו.
רננה שחר: אולי צריך לכתוב את זה בסוף ולא בהתחלה.
יצחק לוי: זה עניין של ניסוח, אבל אנחנו סיכמנו שבסעיף קטן (ב) זה למעט אזרח ישראל או תושב ישראל, שאותו אי אפשר לסרב לקבל.
אפרת רוזן: בסעיף 19, החלה של סעיף 75.
יצחק לוי: את אומרת שצריך?
ורד זליכה: אני כמובן לא מייצגת את האסדות ולא את המונחים המקצועיים שלהם, אבל על פניו נראה שיכולות להיות סיטואציות בהן יידרשו המאבטחים של האסדה, שהם אזרחים, לעכב חשוד בביצוע מסוכן, בפרט גם שיכול להיות פרק זמן עד הגעתה של המשטרה.
יצחק לוי: לא תעמוד להם שום הגנה אחר כך?
ורד זליכה: במצב בו הם נדרשים לשימוש בזכות להגנה עצמית, אני מניחה שלא תתעורר שאלה, אבל במצב שבו הם מבקשים לעכב מישהו, לדעתי כן יכול להיות מצב בו הם יידרשו לסמכות העיכוב.
ורד זליכה: אני כמובן לא מייצגת אותם אבל עלול להיות מצב כזה להערכתי.
אפרת רוזן: אפשר להוסיף עוד משהו שהוא מצומצם.
יצחק לוי: החוק לא נותן סמכויות עיכוב לצוות?
רננה שחר: זה מחוץ למימי החופין.
יצחק לוי: אני מבין, אבל אם אנחנו נמצאים במימי החופין?
ורד זליכה: כאן מדובר במתקן ולא בכלי שיט.
ורד זליכה: מדובר על אסדה.
יצחק לוי: אי אפשר לקרוא למשטרה או לצבא?
ורד זליכה: אפשר לקרוא וההנחה היא שכנראה ייקח זמן עד שהמשטרה והצבא יגיעו.
ורד זליכה: מדובר על אסדה שנמצאת מחוץ למים הטריטוריאליים.
ורד זליכה: לכן נראה לי שנכון יהיה – אני לא מייצגת את האסדות – לשקול הוספת סמכות למאבטחים האזרחיים של האסדות.
מנחם בן-ששון: אבל זה סיפור לתת סמכות כזאת.
מנחם בן-ששון: אני מניח שעסקתם בסוגיה הזאת.
מנחם בן-ששון: אגב, מחקתם את 18(א)?
מנחם בן-ששון: אין הכשרות?
יצחק לוי: יהיו הכשרות.
יצחק לוי: אנחנו סומכים על כך שיכשירו.
יצחק לוי: אני דרשתי שיעשו מבחן לכולם משר התחבורה ומטה ושאנחנו נחבר את השאלון.
מנחם בן-ששון: אם כך, נשאיר את זה כך.
מנחם בן-ששון: אני מבין שזאת הייתה הבעיה שלכם, לתת סמכויות למאבטחים.
יצחק לוי: לא רק בעיה אלא שהם העלו את השאלה.
מנחם בן-ששון: אתה נותן סמכות למאבטחים?
מנחם בן-ששון: אם כן, זה יישאר כך.
יצחק לוי: אני לא נותן מכיוון שאני לא יודע בדיוק מה המשמעות.
יצחק לוי: אני רוצה לומר לכם שאני חושב שלא נוכל כרגע, ברגע זה, להוסיף את זה.
יצחק לוי: או שאנחנו קובעים ישיבה נוספת לדיון בחוק ואז תביאו נוסחים, או שאנחנו מסיימים עכשיו את החוק.
מנחם בן-ששון: החוק נסגר.
יצחק לוי: אפשר יהיה לעשות תיקונים לחוק, אם רוצים.
מנחם בן-ששון: הבעיה היא לא בעיה שולית.
מנחם בן-ששון: זה לא שהאדם ההוא יושב שם ויש לו אקדח.
יצחק לוי: גם אי אפשר לעשות את זה ברגע.
מנחם בן-ששון: זה לא כמו קברניט שיש לו סמכויות.
מנחם בן-ששון: אתם יוצרים כאן דבר שיש לו גם השלכת רוחב אחרי כן על מאבטחים שלא על אסדות.
ורד זליכה: סמכות העיכוב נתונה לכל אדם לפי הדין.
מנחם בן-ששון: אם זה נתון לכל אדם, אתם לא צריכים את הסעיף הזה.
יצחק לוי: אני חושב שזה מאוד נדיר.
יצחק לוי: אתם אמרתם שלא נתקלתם במקרה כזה ואני לא הייתי רוצה להכניס סעיף כזה בלי ללמוד אותו קצת יותר לעומק.
יצחק לוי: אני לא יודע מה המשמעות של הדבר הזה, האם זה עם נשק, בלי נשק, עיכוב, מעצר, כבילה, קשירה.
יצחק לוי: יש לי עשר שאלות לשאול ואני לא יודע במה המדובר.
יצחק לוי: או שנקבע ישיבה נוספת או שנסיים את החוק.
רננה שחר: אנחנו בעד לסיים את החוק.
שרה וייס-מעודי: נסיים את החוק.
מנחם בן-ששון: אנחנו נסיים את החוק.
יצחק לוי: אדוני היושב-ראש, תעמיד את החוק להצבעה.
ורד זליכה: בקשה אחרונה לעניין ההגדרה של איש צוות.
ורד זליכה: אם אפשר לנסח לרבות חייל בכלי שיט צבאי כי יתכן מצב שיהיה אזרח עובד צה"ל.
יצחק לוי: ה צ ב ע ה
מנחם בן-ששון: מורי ורבותי, חברי חברי הכנסת, רבותי מן העיתונות – חשוב שאתם כאן היום.
מנחם בן-ששון: בעצם לא היה כמעט שבוע במהלך העבודה שלנו בשנתיים האחרונות שלא עסקנו בצורה כזאת או אחרת בניסיון להתמודד עם העומסים בבתי-המשפט.
מנחם בן-ששון: לכאורה מה לנו לבקש דיון דחוף?
מנחם בן-ששון: חבר הכנסת פינס-פז כתב לי מכתב בכ"ג בסיוון, 26 ביוני, וביקש לקיים דיון דחוף משום שיש לפעמים מאורעות שנותנים לנו כנבחרי ציבור מכה שמא לא עשינו את המוטל עלינו ושמא יש עוד משהו לעשות.
מנחם בן-ששון: מכתבו של חבר הכנסת אופיר פינס-פז היה פשוט וחד ומייד אמרתי לו שחייבים לקיים את הדיון.
מנחם בן-ששון: כתב חבר הכנסת פינס-פז: "עקב החלטות בירוקרטיות ועיכובים הנובעים מעומס מערכת המשפט עלול להשתחרר ממעצר נאשם המוחזק במעצר למעלה משנתיים מבלי שנפתח משפט בעניינו.
מנחם בן-ששון: העובדה שהנאשם יושב במעצר שנתיים מבלי שיחל משפטו והעובדה שהרוצח לכאורה עשוי להשתחרר ולסכן את שלום הציבור הן חמורות מאין כמותן ומהוות תעודת עניות בנושא התנהלותה של מערכת המשפט.
מנחם בן-ששון: " אני מסכים גם לתוכן וגם לסגנון.
מנחם בן-ששון: (לחדר נכנסים כמה מן השופטים.
מנחם בן-ששון: )
מנחם בן-ששון: אדוני השר, רבותי חברי הכנסת, מורי ורבותי השופטים הנכבדים.
מנחם בן-ששון: לא אומר אלא במשפט אחד שוועדת החוקה, חוק ומשפט עוסקת בסוגיית העומס בבתי-המשפט בעצם בכל שבוע כמעט בדיוניה במהלך השנה בצורה כזאת או אחרת.
מנחם בן-ששון: שאלתי אם כך מה ראינו לקיים דיון דחוף, ועניתי: בשל פנייתו של חברנו חבר הכנסת אופיר פינס-פז.
מנחם בן-ששון: הוא ציין את הדברים לאחר שקראנו כולנו – וזאת חשיבותה של התקשורת שמביאה לנו את הדברים בזמן אמיתי – ששוחרר ממעצר חשוד ברצח בגלל העומס בבתי-המשפט.
מנחם בן-ששון: אבל כבדרך אגב גם אמרה לנו התקשורת שהעציר ישב במעצר שנתיים מבלי שהצליחו להשלים את המהלך עד למשפט.
מנחם בן-ששון: אמרתי שבוודאי קורים דברים כאלה, אם לא בכל יום אז בוודאי כמה פעמים בשבוע.
מנחם בן-ששון: אלא שהמקרה הזה היה חריג כי היה מדובר בעבירה שכזאת ובסכנה שכזאת ובמשמעות שכזאת.
מנחם בן-ששון: אגב, באותם ימים בבית-המשפט לנוער קרה מקרה שהיה כרוך שוב בדבר דומה.
מנחם בן-ששון: שם היתה בעיה של מעונות שלא היה בהם מקום למרות שלכאורה היו תקנים.
מנחם בן-ששון: כלומר קורה שמגיע לפתח מערכת המשפט תיק שבגלל עומס או בגלל בעיות טכניות מסוימות אי אפשר אפילו להתחיל בפרוצדורה.
מנחם בן-ששון: התולדה והתוצאה של המהלך הם הרי משמעות, קודם כול ומעבר לכול לא לאסיר המסוים בבעיה הנדונה, אלא לשחיקה של המערכת בעיני הציבור ולאמון בה.
מנחם בן-ששון: כאן אני רואה את נקודת המוצא.
מנחם בן-ששון: למה ראוי היה חבר הכנסת אופיר פינס-פז מכל חברי הכנסת להעיר על הנושא הזה?
מנחם בן-ששון: אמרתי לו את הדברים.
מנחם בן-ששון: משום שכאשר הכינה אותי מנהלת הוועדה לדיון הביאה לי 4 פרוטוקולים מפורטים מאוד מדצמבר 2003 ועד דצמבר 2004 שבהם עסק חבר הכנסת פינס-פז בראש ועדת משנה של ועדת החוקה, חוק ומשפט בשאלת העומסים, ואז פירק את המערכת הגדולה ובדק מערכת-מערכת.
מנחם בן-ששון: הוועדה עסקה במנהליים, ברבניים, במחוזיים ובשלום.
מנחם בן-ששון: הדיונים הללו היו גדושי פרטים, ואתם יכולים לקרוא אותם באתר הוועדה.
מנחם בן-ששון: מה עוד קרה בשבועות האחרונים שלא היה קיים קודם?
מנחם בן-ששון: פורסם הדוח השקוף מאוד: "הרשות השופטת במדינת ישראל לפי חוק חופש המידע" שממנו אגזור כמה נקודות לאחר מכן.
מנחם בן-ששון: אלה דברים מאירי עיניים שבהם הזכות דווקא שלכם, אדוני השר ואדוני מנהל בתי-המשפט.
מנחם בן-ששון: ממש בימים האחרונים הגיע לידינו דוח, שהתייחסתי אליו בדיון אחר כאשר עסקנו בתיקון 44 שהפך להיות לתיקון 52 בשאלה מה עושים בבתי-המשפט המחוזיים, דוח ועדת כבוד השופטת רות רונן.
מנחם בן-ששון: הדוח לא רק מצביע על הבעיות אלא מציג גם פתרונות שנוגעים לנקודות מפוזרות במערכת המשפט.
מנחם בן-ששון: יש לי רק הערה מערכתית על הדוח הזה, או שאלה מערכתית שגם אליה אגיע.
מנחם בן-ששון: הצגתי את המעטפת.
מנחם בן-ששון: אלה הניירות שמונחים לפנינו, והבעיות חמורות.
מנחם בן-ששון: השאלות הן מעבר.
מנחם בן-ששון: וכאן אני מגיע לאיכות של הדיון.
מנחם בן-ששון: אין כאן חברי כנסת רבים.
מנחם בן-ששון: אנחנו נמצאים ערב פיזור הכנסת לקראת הפגרה.
מנחם בן-ששון: הדיון הוא בעל משמעות ואיכותי, אני מקווה, מצד התוצאות שלו משום שפעמים רבות נתפסים אל הכותרות הראשיות שבסכסוכים נקודתיים במערכת המשפט.
מנחם בן-ששון: כאן מדובר בשחיקה האמיתית במערכת המשפט: התור, ההמתנה, חדרי המעצר, עליהם דיברנו השבוע כבדרך אגב, ולאחר מכן הניסיון של כל אדם שמגיע לסופו של יום ואומר: אין דין, אין דיין, המערכת נשחקת.
אופיר פינס-פז: תודה רבה אדוני היושב-ראש.
אופיר פינס-פז: קודם כול אני מתנצל.
אופיר פינס-פז: יושב-ראש ועדת הכנסת קבע דיון בשעה 13:30 בעניין שאני ביקשתי להעלות ולכן אהיה כאן רק שעה קצרה.
אופיר פינס-פז: פניתי גם במכתב לשר המשפטים, ובאופן מקרי דווקא היום קיבלתי את התשובה לפנייתי.
אופיר פינס-פז: אדוני השר, אם תרצה תוכל אתה לקרוא את המכתב, או שאני אקרא אותו.
דניאל פרידמן: לא אקרא את המכתב.
דניאל פרידמן: אני יכול להגיד בעל-פה ביתר פירוט.
מנחם בן-ששון: אתה תגיד את טענותיך.
אופיר פינס-פז: זה לא עניין של טענות.
אופיר פינס-פז: אני מתעניין מאוד בעניין העומס בבתי-המשפט וסבור שהוא אחת הרעות החולות של מערכת המשפט.
אופיר פינס-פז: אבל התייחסתי לכתבה הספציפית של מר יורם ירקוני בעיתון "ידיעות אחרונות" שתיאר תופעה קשה מאוד לגבי תיק ספציפי, על אדם שנאשם בשני מקרי רצח ויושב במעצר ממאי 2007 ומשפטו אמור להיפתח בפברואר 2009.
אופיר פינס-פז: כידוע אנשים שיושבים במעצר עד תום ההליכים משפטם צריך להסתיים בתוך 9 חודשים.
אופיר פינס-פז: יש פרוצדורה שמאפשרת הארכה של 3 חודשים נוספים, כמובן בפנייה לבית-המשפט העליון ובאישורו וכדומה.
אופיר פינס-פז: אבל כאן מתואר מקרה, ואינני יודע כיצד הסתיים, איני יודע אם האיש בסופו של דבר שוחרר או לא, התנהלות שהיא על פניה בלתי סבירה בעליל.
אופיר פינס-פז: אדם נעצר.
אופיר פינס-פז: מונה הרכב לתיק.
אופיר פינס-פז: השופט ששובץ הועבר לבית-המשפט המחוזי ובעצם לא התחיל את הדיון.
אופיר פינס-פז: לאחר מכן מונה הרכב אחר, ואז בגלל העומס החליטו לפתוח את המשפט רק בפברואר 2009.
אופיר פינס-פז: האיש עצור כמובן עד לתום ההליכים.
אופיר פינס-פז: כבוד שופט בית-המשפט העליון אליקים רובינשטיין החליט שלא להיענות לבקשת הפרקליטות להאריך את המעצר ב-3 חודשים נוספים.
אופיר פינס-פז: ייתכן שמצאו תאריך מוקדם יותר לפתיחת המשפט, ייתכן שלא מצאו, אינני יודע.
אופיר פינס-פז: זה רק דוגמה אחת, ובכתבה מוזכרות לפחות עוד 3 דוגמאות אחרות של אנשים שנאשמים ברצח ששוחררו לפני שמשפטם הוכרע.
אופיר פינס-פז: אי אפשר להמשיך ולהתנהל בדרך הזאת.
אופיר פינס-פז: נכון שעסקתי בעניין הזה כאשר הייתי יושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט, בצורה כזאת או בצורה אחרת, וגם לפני זה כחבר בוועדת החוקה, חוק ומשפט, אבל נדמה לי שהתופעה הזאת אסור להשלים איתה, חייבים לטפל בה.
אופיר פינס-פז: לא ייתכן שאנשים שנאשמים ברצח ישוחררו למעצר בית או יחזרו לציבור מבלי שיעמדו לדין ומבלי שמשפטם הסתיים.
אופיר פינס-פז: יש מדינות בעולם שבהן משפטי רצח מסתיימים בשבוע ימים.
אופיר פינס-פז: יש מדינות בעולם שבהן המשפט מתנהל בשיטת דיון יום אחר יום, שבשבוע, עשרה ימים או חודש ימים מסתיים משפט.
אופיר פינס-פז: יש עומס עצום על בתי-המשפט.
אופיר פינס-פז: אני מודע לזה.
אופיר פינס-פז: כולנו מודעים לזה.
אופיר פינס-פז: אני יודע שגם כבוד שר המשפטים עושה מאמץ לטפל בעומס בבתי-המשפט, אין בכלל ספק.
אופיר פינס-פז: מקימים עכשיו בית-משפט חדש.
אופיר פינס-פז: אבל גם כאשר הקימו את בית-המשפט המחוזי החדש והעבירו אליו שופטים נשאלת שאלה האם התקנים של אותם שופטים שהעבירו מבתי-משפט אחרים אוישו בשופטים חדשים?