GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דבי גילד-חיו: גם אם לא המצאה כדין, אולי אפשר משהו שדומה למשלוח קנסות.
דבי גילד-חיו: אם שולחים בדואר רשום זה יכול להיחשב כראיה לזה שזה הומצא לאדם.
מנחם בן-ששון: מי בעד 66ג?
מנחם בן-ששון: אנחנו מציעים שזה יהיה לפי מקום המגורים של האדם, או לפי המקום שבו מתנהל תיק ההוצאה לפועל.
תמי סלע: ביטול הגבלה ועיכוב הגבלה שהוטלה 66ד.
תמי סלע: (א) נפרע החוב, תבוטל כל הגבלה שהוטלה על החייב.
תמי סלע: (ב) רשם ההוצאה לפועל רשאי לבטל הגבלה שהטיל, מיוזמתו או לבקשת החייב, והוא רשאי להתנות את הביטול, אם מצא שהדבר מוצדק בנסיבות העניין, בהטלת ערובה להנחת דעתו.
תמי סלע: (ג) בוטלה הגבלה, תמציא לשכת ההוצאה לפועל מיד, ולא יאוחר מתום 24 שעות מעת ביטולה, הודעה על כך לגורמים הנוגעים בדבר, לפי העניין, וכן תשלח הודעה על כך לחייב ולזוכה.
דלית זמיר: אנחנו מציעים ב(ד) כך: אם בוטלה הגבלה מאחר שהחייב עומד בצו התשלומים, רשאי רש ההוצאה לפועל להטילה מחדש, ביוזמתו, לבקשת הזוכה אם החייב הפסיק לעמוד בתשלומים.
דלית זמיר: בוטלה הגבלה מחדש במקרה כאמור, לא תשלח התראה נוספת.
דני וקס: ב66א כתוב שנפרע החוב.
דני וקס: אין הגדרה של חוב.
דני וקס: יש הגדרה של חוב פסוק.
דני וקס: אני חושב שצריך לכתוב את המילים "לפרוע את החוב הפסוק במלואו או שנפרע מלוא החוב".
תמי סלע: יש הרבה מקומות שכותבים שנפרע החוב.
סורין גנות: צו תשלומים בסעיף קטן (ד) זה לאו דווקא לאחר חקירת יכולת, זה גם צו תשלומים הנקוב באזהרה.
תמי סלע: הזוכה יכול לבקש חקירת יכולת אם הוא חושב שיש לו יכולת יותר גבוהה.
סורין גנות: אני אומר שכל עוד החייב מקיים הוראות של צו תשלומים לאחר חקירת יכולת.
תמי סלע: אם הזוכה חושב שהתשלומים לפי צו התשלומים נמוכים מידי הוא תמיד יכול לבקש חקירת יכולת.
סורין גנות: צו התשלומים קיים באזהרה.
סורין גנות: יכול להיות שהוא לא צריך להיות שם.
מנחם בן-ששון: אנחנו מצביעים על סעיף 66ד.
תמי סלע: יש תיקונים שקשורים לפרק של הטלת המגבלות.
תמי סלע: מדובר בסעיפים 47 ו48.
תמי סלע: תיקון אחד הוא לחוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים.
תמי סלע: סעיף 7(3) לחוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים מגביל זכאות למצב שמי שנהג ברכב לא היה לו רישיון לנהוג בו, למעט רישיון שפקע מחמת אי תשלום אגרה.
תמי סלע: עדיף להבהיר שזה גם למעט רישיון שפקע כתוצאה מהטלת הגבלה לפי פרק ו'1.
תמי סלע: בסעיף 3(ג) לחוק שיקים ללא כיסוי יש את ההגדרה של לקוח מוגבל בנסיבות מיוחדות.
היו"ר היו"ר מנחם בן ששון: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.
היו"ר היו"ר מנחם בן ששון: חברים התקנות הן שלכם.
דרורה נחמני-רוט: בעקבות תיקון חוק סדר הדין הפלילי ועדות חזותית שהאריך את תוקף החוק בשנה נוספת מיום הפרסום זה עדיין לא פורסם בעצם, הוא בתהליך פרסום החוק, בדרך לרשומות.
דרורה נחמני-רוט: התקבל ב-30 לחודש במליאת הוועדה, ולכן זה תהליך שלוקח קצת זמן, ננסה להאיץ אותו ככל הניתן.
דרורה נחמני-רוט: אני בקשרים עם רשומות, ננסה להאיץ את פרסום החוק.
דרורה נחמני-רוט: בכל מקרה התיקונים שאנחנו מבקשים - -
היו"ר מנחם בן ששון: ולאור זה שבינתיים לא מתקיימות התוועדויות חזותיות.
דרורה נחמני-רוט: בוודאי, הייתי כמובן מציינת את זה.
דרורה נחמני-רוט: אני מניחה שגם עורך דין יואל הדר ישלים את הנושא של הרחבה ותחולה באיזורים מסוימים שהם לא מיידים כמובן, שהם ייעשו בשיקול דעת מאוד מוקפד.
דרורה נחמני-רוט: אנחנו מבקשים בתקנות שלושה דברים, חשבנו להאריך את תוקפן של התקנות שהן היו בעצם קבועות לשנה.
דרורה נחמני-רוט: אבל כיוון שלאחר שדווקא להצעתה של עו"ד אפרת רוזן אנחנו לא נבקש להאריך תוקף, אלא להתקין תקנות כי ממילא התקנות קשורות ותלויות בחוק היוועדות חזותית, נבקש אם כך לא להאריך תוקפן לשנה, אלא לקבוע את התקנות האלה ומתי שהחוק יהיה קיים, הן יהיו קיימות לצידו.
דרורה נחמני-רוט: כמובן שאם יהיה צורך בתיקונים נוספים בעקבות הפרקטיקה, הפיילוט, דיווח של הוועדה עם ההערות של הוועדה נעשה את זה כמובן ברצון.
דרורה נחמני-רוט: התיקון הראשון, הוספת תקנה 1א, אחרי 1 לתקנות סדר הדין הפלילי, זה תיקון אחר.
דרורה נחמני-רוט: תיקון תקנה 6 שהיא תקנת התוקף, אנחנו מבקשים שם - תוקפן של תקנות אלה מיום פרסומן של תקנות סדר הדין הפלילי, סמכויות אכיפה, שהם שם התקנות שאנחנו מבקשים להשאיר אותם בוועדת חוקה בלי מגבלה של זמן, זה התיקון הראשון.
דרורה נחמני-רוט: ביקשנו לתקן והעברנו נוסח מתוקן.
דרורה נחמני-רוט: התיקון הנוסף שאנחנו מבקשים אותו לאור הכוונה להרחיב את תחולתה מעבר לאזור תל אביב, כרגע היוועדות החזותית מבוצעת בבית המשפט השלום בתל אביב, מול בית המעצר באבו כביר.
דרורה נחמני-רוט: יש כוונה ודיברנו על זה בעת הישיבה לתיקון חוק היוועדות החזותית, להאריך את זה מעבר לאזור הזה, כמובן בשיקול דעת מאוד זהיר עם התייעצות, אנחנו נביא את זה לידיעת ועדת חוקה, אנחנו מוכנים בוודאי לשתף את ועדת חוקה אם בדיווח, את המנגנון הזה אנחנו נסכים ומנגנון שייקבע על ידי ועדת חוקה בעניין הזה.
דרורה נחמני-רוט: בכל מקרה בעקבות זאת אנחנו מבקשי צרפתים שני דברים.
דרורה נחמני-רוט: אנחנו להוסיף את תקנה 1(א) רבתי שהיא בעצם פרסום מקום ובית משפט לביצוע היוועדות חזותית.
דרורה נחמני-רוט: רציתי רק להביא את הרקע.
דרורה נחמני-רוט: אנחנו מבקשי צרפתים בעצם סעיף קטן (ג) סעיף 65א רבתי וסעיף ג(1) כפי שהוסף בתיקון האחרון לחוק היוועדות החזותית, קובעים שמנהל בית המשפט יקבע את מקום ההיוועדות החזותית, המקום הוגדר בתקנות כמקום שבו מובא העציר וזה בעצם המתקן שצמוד לבית המעצר בינתיים באבו-כביר היום.
דרורה נחמני-רוט: הנהלת בתי המשפט הביאה לידיעת ועדת חוקה בדיון שהיה לתיקון החוק שיש צורך גם בתיקון בהוספת סעיף ג(1) על הכרזה של בית המשפט גם, ולכן הוסף סעיף קטן (ג)(1) וסעיף 65א רבתי, בעקבות זאת חשבנו שיש צורך גם בפרסום.
דרורה נחמני-רוט: אם אנחנו טועים אין צורך בפרסום, ההנהלה מוותרת.
דרורה נחמני-רוט: אם זה מכביד ויכביד על הביצוע ועל כל הנושא של הפרסום ועל מהירות הביצוע, אנחנו מוכנים לוותר, הנהלת בית המשפט מוכנה לוותר על זה.
דרורה נחמני-רוט: אין ולא היה פרסום.
יואל הדר: ההנהלה מוותרת.
אפרת רוזן: כשהוועדה חוקקה את החוק אכן לא נוסף סעיף לעניין פרסום ברשומות וחבל שלא נוסח סעיף כזה.
אפרת רוזן: כנראה הקביעה של מקום מעצר או בית משפט בתוך החוק זו לא תקנה לפי המבחנים המקובלים ולכן אין חובה לפרסם את ברשומות, יכול להיות שבגלל המשמעות של קביעה של מקומות כאלה כן היה נכון לפרסם ברשומות.
אפרת רוזן: מה שאני הבנתי מכם שאתם מוסיפים את הסעיף בגלל שחשבתם שנכון לפרסם את זה ברשומות.
דרורה נחמני-רוט: אסביר את הרקע להוספה בתקנה.
דרורה נחמני-רוט: הרקע להוספה בתקנה היה שהנהלת בתי המשפט ביקשה לקבוע בצורה ברורה יותר את הנושא של בית המשפט, כיוון שלא רצינו לתקן את החוק, ביקשנו רק את הארכתו גם בתזכיר, גם באישור ועדת שרים.
דרורה נחמני-רוט: אמרנו שמכיוון שזה עניין ביצועי אנחנו נכניס את לתקנות כתיקון התקנות את הנושא של הפרסום ואז תהיה הכרזה רשמית.
דרורה נחמני-רוט: רצינו פשוט לסייע להנהלת בתי המשפט לקבוע את המנגנון של ההכרזה.
דרורה נחמני-רוט: בינתיים זה נשאר בתקנות למרות שתיקנו כבר את החוק.
אפרת רוזן: מה שתיקנת בחוק זה רק הבהרת שיש לו סמכות למנהל בית המשפט לקבוע גם מקום שהוא בית משפט, את לא קבעת את החובה לפרסם את זה.
אפרת רוזן: האם את לא חושבת שמבחינה מהותית נכון שיהיה פרסום ברשומות?
דרורה נחמני-רוט: אני סבורה שאם זה יפורסם בנוסח הזה, אגיד מדוע אנחנו מבקשים בנוסח שכפי שזה מופיע אז זה בסדר.
דרורה נחמני-רוט: אם זה יפורסם בנוסח אחר זה בעייתי ואסביר מדוע.
דרורה נחמני-רוט: הנוסח הזה אנחנו מבקשים לפרסם את המקום ואת בית המשפט, ואולם אנחנו רוצים להוסיף בסייפא שזולת לגבי מקום ובית משפט שנקבעו מתחילת תוקפן של תקנות אלה וזה מה שקבוע בחוק ממילא.
דרורה נחמני-רוט: בית המשפט השלום שכבר יש את הפיילוט לגביו, שהיה קבוע בחוק מלכתחילה, לגביו אנחנו לא ראינו צורך - - -
היו"ר מנחם בן ששון: אני מניח שאתם חוששים שאם תפרסו אז זה ייראה כאילו מה שעשיתם בשנה האחרונה לא תקין.
דרורה נחמני-רוט: לא רק זה.
דרורה נחמני-רוט: רצינו להמשיך את הפיילוט, אנחנו כבר בעיכובים די משמעותיים בנושא של המשך הפיילוט.
אפרת רוזן: אני חושבת שמבחינה מהותית נכון היה לפרסם לגבי הכל, אני חושבת שענייני פרוצדורה זו לא סיבה מספיק טובה לא לפרסם, אבל בגלל שאנחנו נמצאים אחרי שנה של הפעלת החוק, אני חושבת שכן יש פה איזושהי חזקת ידיעה שאפשר לדבר עליה.
אפרת רוזן: יש כן איזושהי חשיבות כן בפרסום רשומות.
היו"ר מנחם בן ששון: אני מבין את חוסר האסטטיות שבסייפא, אבל נשאיר את זה כפי שאתם מציעים.
דרורה נחמני-רוט: תודה, אני מאוד מודה.
דרורה נחמני-רוט: אם כך אין לנו הסתייגויות לגבי הפרסום.
דרורה נחמני-רוט: הוועדה ודאי תשאל על - - -
היו"ר מנחם בן ששון: ספרו לנו מה הבעיה בפרסום רשומות?
דרורה נחמני-רוט: זה לוקח זמן, הם עמוסים שם.
דרורה נחמני-רוט: למשל הפרסום של החוק הנוכחי, התיקון שהיה ביום חמישי, טלפונים, ועוד לא הגענו לנו.
אפרת רוזן: במקסימום זה לוקח עשרה ימים.
דרורה נחמני-רוט: אבל זה משהה את הביצוע בצורה משמעותית ביותר, את כל ההתארגנות.
יואל הדר: למה אפרת, בואי ונעשה כניסה לתוקף ביום חתימת השר ואחר כך יפורסם ברשומות, הרשומות לא יהיו המהותי, למה לא.
דרורה נחמני-רוט: אנחנו נמצאים כרגע בבעיה, אבל בעתיד אנחנו לא רואים בעיה.
דרורה נחמני-רוט: הפרסום כלפי העתיד הוא בסדר.
דרורה נחמני-רוט: בסיטואציה שנוצרה לכן ביקשנו את הסייפא.
אפרת רוזן: יכול להיות שאמרתי שכנראה זה לא באמת כזה.
אפרת רוזן: הפרוצדורה היא אותה פרוצדורה של פרסום תקנות.
היו"ר מנחם בן ששון: אבל אם את אומרת שאת לא יכולה להפעיל את המתקן בלי פרסום ברשומות, אז פירושו של דבר, לא חשוב עכשיו איך תנסחי את התקנות, ביום שיפורסמו תוכלי להפעיל אותו, אז אם כך מה את צריכה את הסייפא?
דרורה נחמני-רוט: יהיה צורך לפרסם מקומות, ואז עוד עיכוב של עשרה ימים בערך.
היו"ר מנחם בן ששון: זה ודאי לא, זה ודאי אין לך בעיה.
דרורה נחמני-רוט: לגבי העתיד זה בסדר.
אפרת רוזן: הרבה פעמים הובאו אלינו חוקים בדקה התשעים או אחרי הדקה התשעים של הוראות שעה שצריך לקבוע מהר.
אפרת רוזן: חוקקנו את זה מהר, התקשרנו לרשומות, ביקשנו מדניאלה בבקשה תפרסמי את זה כמה שיותר מהר.
דרורה נחמני-רוט: זה מה שאנחנו עושים כרגע.
דרורה נחמני-רוט: מכיוון שהסכמתם לגבי השנה שקבועה בחוק אין לנו יותר בעיה.
אפרת רוזן: הפרוצדורה היא לא באמת - - -
היו"ר מנחם בן ששון: אני שואל את עצמי למה הפגם האסטטי, הסייפא של זולת.
אפרת רוזן: זה לא נורא.
דרורה נחמני-רוט: כדי שלא יהיה עיכוב של עוד עשרה ימים מאז פרסום התקנות כדי לפרסם את המקום בבית המשפט כי אי אפשר יהיה להפעיל את החוק.
היו"ר מנחם בן ששון: נניח שתחליטו על ירושלים.
דרורה נחמני-רוט: לא לגבי ירושלים, מדברים לגבי תל אביב.
דרורה נחמני-רוט: הסייפא פותרת את הבעיה של תל אביב.
היו"ר מנחם בן ששון: הבנתי.
היו"ר מנחם בן ששון: אתם מפרסמים ברשומות ואנחנו מוסיפים את הזולת ויהיה בסדר.
דרורה נחמני-רוט: בהתאם, אנחנו מבקשים את תקנה 3, את התיקונים שלא יהיה רק בתל אביב אלא ייפתח- - -
היו"ר מנחם בן ששון: וזה יישאר פתוח בתקנה.
דרורה נחמני-רוט: זה כבר תלוי פרסום של מנהל בתי המשפט לגבי המקום בבית משפט.
אפרת רוזן: לגבי תקנה 3 שמאפשרת למעשה להרחיב לעוד מקומות, כלומר התקנה לא מאפשרת להרחיב את זה, יש אפשרות כזאת לפי החוק, בגלל שהתקנה הגבילה את זה אנחנו בעצם מורידים את ההגבלה.
אפרת רוזן: בדיון בוועדה, הוועדה ביקשה שנבחן האם יש אפשרות לקבוע שלפני כל הרחבה שתיעשה התקנות יגבילו את ההרחבה בטרם הרחבת בעל אישור הוועדה.
אפרת רוזן: כמו שאמרתי גם בזמן הדיון, זה בעייתי לעשות את זה בחקיקת משנה בגלל שהחוק עצמו קובע, לכן תגביל את זה בחקיקת משנה.
אפרת רוזן: עם זאת כמו שאמרתי לנציגי הממשלה, אני חושבת שמערכת יחסים תקינה בין כנסת לממשלה, נכון שהוועדה תבקש שיבואו להציג, שהממשלה תציג כל הרחבה לפני הוועדה ו- -
היו"ר מנחם בן ששון: הייתי רוצה לנסח את זה בצורה יותר נחרצת.
היו"ר מנחם בן ששון: הייתי רוצה שבמסגרת ההבנות שלנו יהיה רשום בפרוטוקול ואתם תרשמו לפניכם לא יאוחר מחודש לפני הפעלתו של מקום נוסף תבוא הממשלה אל הכנסת תציג בפניה את מפרט המקום כפי שעשיתם בפעם הקודמת, מפרט המקום, דרך ההפעלה שלו, כדי להותיר בידינו שהות להגיע אל המקום, לבחון אותו בעינינו ולקבל את ההן שאתם לא תלויים בו אבל כדי שיהיה ברור שנעשה לשביעות רצון הכנסת.
היו"ר מנחם בן ששון: זה גם לא בעיה כי אנחנו מגיעים לכל מקום שאתם רוצים.
דרורה נחמני-רוט: הכוונה למקום ובית משפט.
היו"ר מנחם בן ששון: מקום ובית משפט.
היו"ר מנחם בן ששון: אני רואה שהנהלת בתי המשפט מהנהנים שזה בסדר.
היו"ר מנחם בן ששון: אתם קיבלתם סמכות שביטחון פנים לא רץ לתת לכם, ראיתם שהיה להם קשה.
אפרת רוזן: הערה נוספת, לא הספקתי לדבר על זה עם נציגי הממשלה לפני, קיבלנו אתמול מכתב מהנהלת בתי המשפט עם התייחסות לנושא לטענות שהוא לא על ידי הסנגוריה הציבורית, בין היתר לעניין רישום בפרוטוקול של בקשת העצור כי המשך הדיונים בעניינו התנהלו בדרך של היוועדות חזותית.
אפרת רוזן: בין היתר מה שהנהלת בתי המשפט ציינו שם שאין חובה על פי החוק ברישום כזה ולכן הדבר לא מתחייב בהכרח, ואני תהיתי האם נכון לקבוע בתקנות חובה כזאת מקום שהעצור מבקש שהמשך הדיונים יתנהלו שהדבר יירשם בפרוטוקול.
שי צרפתי: בפועל רוב השופטים מקיימים את זה.
אפרת רוזן: אני מניח שזה נכון.
אפרת רוזן: השאלה היא אם זה היה יכול להיפתר ברמת ההנחייה אני חושבת שזה היה עדיף, כי כיוון שהפרוטוקול צריך לשקף כל דבר שנעשה במהלך הדיון אז זה נכון שייפתר ברמה הזאת ולא ייקבע בתקנות, אבל מכיוון שאמרתם במכתב שכיוון שזה לא מעוגן אז אין חובה כזאת, אז יכול להיות שנכון לעגן בתקנות.
שי צרפתי: ברמת ההנחייה הפנימית אנחנו נפעל כדי ליידע.
היו"ר מנחם בן ששון: שרות בתי הסוהר, חברים, מקום חדש, ספרו לנו.
יעקב ברוך: ישנם שלושה אתרים שבאים בחשבון, אנחנו שוקלים את זה לאור היכולת להתקין בשני הצדדים, הדברים מתאימים כדי שבאמת יכבדו גם את המקום וגם את האנשים שמופיעים שם.
יעקב ברוך: הפרמטר השני הוא מספר העצורים שמובאים לדיון מדי יום.
יעקב ברוך: אנחנו לא מעוניינים להוציא סכום מכספי הציבור של מליון שקל במקום שבו מגיעים מדי יום לדיון עשרה אנשים, לכן יש כרגע שלושה אתרים אפשריים, אחד מהם הוא בית משפט בנצרת מול צלמון.
יעקב ברוך: האתר השני הוא בית משפט בחיפה מול בית מעצר קישון, והאתר השלישי הוא בית מעצר ירושלים בבית משפט ירושלים.
יעקב ברוך: אני מניח שבשבוע הבא נקבל החלטה באיזה כיוון אנחנו הולכים.
היו"ר מנחם בן ששון: תודה.
היו"ר מנחם בן ששון: ממילא התכוונתי לבקר בכמה בתי סוהר בצפון כי סגרו לנו את הכנסת.
היו"ר מנחם בן ששון: יש לנו שבועיים חופש אני התאם איתכם ביקור ואתם תראו לי את הפוטנציאל.
היו"ר מנחם בן ששון: איך הנהלת בתי המשפט רואה את הדברים בעין יפה?
שי צרפתי: מבחינתנו אנחנו עובדים תוך שיתוף פעולה מלא, כמו שלגבי אבו-כביר ובית משפט שלום תל אביב.
שי צרפתי: קיבלנו את המפרטים ואת התוכניות, מנהל בתי המשפט אישר והכל בסדר, מבחינתנו זה עובד.
היו"ר מנחם בן ששון: היית בדיון הקודם מר צרפתי אז שמעת את הדיווח שלי שאני מאוד התרשמתי מההבדל לכבוד האדם בתאי המעצר בהארכת מעצר בבתי משפט לעומת התוועדות חזותית, זה שמים וארץ.
דרורה נחמני-רוט: זה עולה מדו"ח הסניגוריה הציבורית בצורה בולטת ביותר.
היו"ר מנחם בן ששון: נכון, זה עולה מכל הדו"חות רק שיש קנאות פורמלית, אני לא רוצה לזלזל בזה, אבל זכויות הפרט כדאי גם לראות בשטח.
היו"ר מנחם בן ששון: אדוני החוקר, קיבלתי דו"ח נוסף שלך – שביעות רצון בקרב האוכלוסייה הערבית.
יואב סקטו: זה בכובע אחר.
היו"ר מנחם בן ששון: אם אני אקבל עוד פעם דו"ח שלך של המשטרה, אני אשאל אם יש לך מונופול.
היו"ר מנחם בן ששון: אתם מקבלים את האישור תצאו לדרך, ותודיעו כשזה מוכן להפעלה, חברי כנסת ביקשו לבוא ולראות במו עיניהם.
דרורה נחמני-רוט: לגבי המשך הפיילוט.
היו"ר מנחם בן ששון: כן.
היו"ר מנחם בן ששון: חברי כנסת בוועדה שידעו שאני ביקרתי ולא יכלו לבוא איתי שאלתי אותם אם הם מעוניינים לבוא לבקר, אז הם יודיעו.
דרורה נחמני-רוט: נודיע.
היו"ר מנחם בן ששון: תודיעו לי כשזה הופעל, או תודיעו לנו ואנחנו נודיע לחברי הוועדה.
היו"ר מנחם בן ששון: טוב מראה עיניים, זה מאוד חשוב להמשך הטיפול.
היו"ר מנחם בן ששון: חברים, צאתכם לשלום.
היו"ר מנחם בן ששון: אם הגעתם הנה בשביל לטרוח רק לשם כך, סליחה.
היו"ר מנחם בן ששון: הישיבה נעולה.
מנחם בן-ששון: רבותי, הישיבה התחילה.
מנחם בן-ששון: אדוני היועץ המשפטי, התקנות.
23591: אנחנו דנים בתיקון לתקנות הדיינים (עניינים שניתן לדון בהם בדיין אחד), התש"ן-1990.
23591: התיקון מבקש להוסיף מספר עניינים שבהם בית הדין הרבני יוכל לדון בהרכב של דיין אחד במקום בהרכב של שלושה דיינים כפי שקבוע היום בסעיף 8 לחוק הדיינים.
23591: נתחיל בהצגת התיקונים.
23591: התיקון הראשון זה תיקון לתקנה 1(ב).
23591: התקנה הנוכחית מאפשרת לבית הדין הרבני לדון בדיין אחד בבקשה משותפת לאישור הסכם ממון לפי חוק יחסי ממון בין בני זוג.
23591: התקנה המוצעת מבקשת להרחיב את התקנה הזאת בשני כיוונים.
23591: כיוון אחד זה שהסמכות לדיין אחד תהיה לא רק לגבי הסכמים של חוק יחסי ממון בין בני זוג, אלא גם לגבי כל הסכמים שבסמכות בית הדין הרבני.
23591: הרחבה השנייה היא שהסמכות של דיין אחד תהיה לא רק לאשר את ההסכם, אלא גם לתת לו תוקף של פסק דין, מה שכיום לא מופיע בתקנות.
מנחם בן-ששון: תקרא בבקשה את הנוסח.
23591: לפי הנוסח המתוקן שאמור להיות התקנה קובעת כך: "ולהלן ידון בית הדין הרבני בדיין אחד, במסגרת הקטגוריה של עניינים שלא על ריב, תקבע תקנה ב': בקשה משותפת לאישור הסכם בכל עניין שלגביו נתונה לבית הדין הרבני סמכות, לרבות מתן תוקף של פסק דין להסכם.
מנחם בן-ששון: אלה שני חלקים של אותו הדברים.
מנחם בן-ששון: לפי פסק הדין של השופטת פרוקצ'ה מה זה הסמכויות שיש לו לעומת מה שהיה כתוב קודם בתקנה?
מנחם בן-ששון: זאת אומרת, האם יש כאן איזושהי התייחסות לסמכויות אחרות?
23591: ההתייחסות היא רק לסמכויות שנתונות לבית הדין הרבני, לפי החוק ולפי הפרשנות בית המשפט לחוק.
מנחם בן-ששון: האם אפשר שנוסיף כאן:
מנחם בן-ששון: לפי כל דין, ולפי כל הלכה?
מנחם בן-ששון: זאת אומרת, שיהיה ברור שזה כפוף להלכת בית דין ולמגבלות החוק, שלא תהיינה אי הבנות.
מנחם בן-ששון: אני אגיד לך למה אני שואל את זה, כי לפי חוות דעה של היועץ המשפטי של בתי הדין הרבניים, הלכת פרוקצ'ה היא אוביטר.
מנחם בן-ששון: בזה עניינו של הממונה על המשמעת – אבל, יש מי שנוטה שם להרחיב סמכויות גם למקומות אחרים.
מנחם בן-ששון: אני רוצה שכאן אם אומרים תקנה, שיהיה ברור שתקנה שנתקנה אחרי פסק הדין ההוא בהחלט אומרת שזה על פי כל דין, ועל פי הלכת בית משפט, ושזה לא יהיה מעבר לזה.
מנחם בן-ששון: אני לא יודע איך מנסחים את זה.
מנחם בן-ששון: אני זוכר שעשינו תקנה כזאת בנתוני תקשורת.
מנחם בן-ששון: כשדיברנו על עיתונאים, ונתנו חיסיון לעיתונאים אמרנו שאין להם הגדרה בחוק, ואז ניתן להם הגדרה לפי הלכת בית משפט.
מנחם בן-ששון: כאן במקרה שלפנינו, כדי פשוט לא- - -
משה גפני: אבל, חקיקת משנה לא יכולה לגבור על חקיקה ראשית.
משה גפני: זה מיותר לגמרי.
23591: זה בהחלט אפשרי, ובשיחה שדיברנו היום עם - - -
משה גפני: מה "אפשרי"?
23591: אפשר להוסיף את ההוספה הזאת של לפי כל דין.
משה גפני: אין צורך.
משה גפני: אני חושב שאין צורך.
23591: היום בבוקר דיברנו עם עו"ד יעקובי היועץ המשפטי לבתי הדין הרבניים.
משה גפני: אגב, מה שלומו?
משה גפני: אתה לא אמרת לנו.
מנחם בן-ששון: תצא משלחת מאיתנו.
מנחם בן-ששון: תמנו אותי, תייפו את כוחי לבקר אותו.
23591: הוא לא התנגד להוספה של לפי כל דין.
משה גפני: השם ישלח לו רפואה שלמה.
משה גפני: אני מתנגד.
23591: מה שצריכים לציין הוא שבכל מקרה דין כולל בתוכו חוק ותקנות שהם לפי פרשנות בתי המשפט.
תמי סלע: וגם הלכה פסוקה.
משה גפני: יכול להיות שהחוק ישתנה.
משה גפני: מונח פה חוק שנה וחצי.
דוד רותם: אני רוצה להבין, מה אנחנו רוצים להרוויח בסוף?
דוד רותם: מה התוספת הזאת?
23591: היא לבקשת היושב ראש.
דוד רותם: לא, כל סעיף ב, אני רוצה להבין מה הוא מוסיף.
דוד רותם: לפני חודש שמעתי שבתי הדין הרבניים אין להם כוח-אדם לכתוב פרוטוקולים, כי יש בעיה כי שם תמיד יושבים הרכבים של שלושה, והספרא דדיינא עסוק באלף דברים.
דוד רותם: פה הביאו מצב שאחד הדיינים ילך לאשר הסכמים, ומה יעשו באותו זמן השניים האחרים?
דוד רותם: בשביל מה אני צריך את זה?
דוד רותם: מה נותן לי הנושא הזה?
דוד רותם: בסופו של דבר, סידור הגט הוא בפני שלושה.
דוד רותם: מה אני מרוויח בסעיף הזה?
דוד רותם: תסבירו לי איזה בעיה זה בא לפתור.
פרץ סגל: כאשר בני זוג עשו סידור גט, ויחד עם סידור הגט הם עשו גם הסכם יחסי ממון, לפי המצב הנוהג היום בית הדין בשלושה - - -
דוד רותם: - קודם מאשר את ההסכם, אחר כך מסדר את הגט.
פרץ סגל: אבל, אם רוצים שעניין אישור ההסכם לא יצטרך להיות בפני שלושה, אלא יספיק בפני דיין אחד.
פרץ סגל: אם בני זוג עשו הסכם בעת הגירושין, שלא יצטרכו לבוא בפני שלושה דיינים כדי לאשר את ההסכם הזה - - -
מנחם בן-ששון: את הסכם יחסי ממון.
פרץ סגל: זה לאו דווקא הסכם יחסי ממון.
פרץ סגל: זה מה שנקרא הסכם גירושין: משמורת, מזונות – כל הדברים שקשורים בגירושין.
פרץ סגל: אם הם הגיעו בהסכמה לדבר, הם לא יצטרכו לבוא לפני שלושה דיינים כדי שיתנו תוקף של פסק דין להסכם, אלא ילכו בפני דיין אחד.
פרץ סגל: כרגע התקנות אינן מאפשרות את הדבר הזה.
דוד רותם: בקיצור, אסון ממדרגה ראשונה.
דוד רותם: כי מה שיקרה הוא שיאשרו את ההסכם בדיין אחד, וזה יקבל תוקף של פסק דין.
דוד רותם: אחר כך ילכו לסדר את הגט, ואז הבעל יגיד: לא רוצה לגרש אותך, כי אני כבר קיבלתי את הרכוש שלי, לא רוצה לגרש.
דוד רותם: השאלה היא, מה אני עושה אז?
דוד רותם: מה שקורה בשלושה הוא שאומרים: אדוני, בעת סידור הגט גם מאשרים את ההסכם, ולכן אי אפשר להתחרט, וזה הדבר שמפחיד.
פרץ סגל: אותו הדבר יקרה גם עכשיו.
פרץ סגל: אם הוא אושר שלושת הדיינים יאמרו בעת סידור הגט:
פרץ סגל: אי אפשר לאשר את זה אם מאשרים - - -
דוד רותם: לא, הוא כבר אושר, וקיבל תוקף של פסק דין שעה קודם אצל דיין אחד.
פרץ סגל: אני לא חושב שיש בעניין הזה כי פער הזמנים קיים גם בשלושה כמו באחד.
פרץ סגל: זה הרי לא עובר מייד.
פרץ סגל: הרי עד למתן הגט הוא תמיד יכול לחזור ולהגיד: אני לא מסכים.
דוד רותם: עם מתן הגט הם מאשרים את ההסכם, ונותנים לו תוקף פסק דין.
דוד רותם: עם מתן הגט, לא דקה קודם, ולא דקה אחר כך.
פרץ סגל: אני לא חושב שנעשה, אני לא חושב שבאים כאחד לעניין הזה.
פרץ סגל: כלומר, מאשרים את ההסכם.
פרץ סגל: הרי זה לא דבר של מחטף שבאים לחטוף.
דוד רותם: מאשרים את ההסכם, אבל נותנים לו תוקף של פסק דין עם סידור הגט.
דוד רותם: לדעתי פה אנחנו מסבכים את החיים של כולם, כי לא צריך את זה כי הרי ממילא הם מגיעים להרכב של שלושה.
פרץ סגל: לא, רק מגיעים כדי למסור את הגט.
פרץ סגל: אבל, לא מגיעים כדי לתת מעבר לזה שום דבר – פסק דין ומתן הגט.
אדווין פרידמן: השאלה היא, האם יציבו דיין אחד לאישורים האלה?
אדווין פרידמן: או שזה פשוט כדי לבוא למצב שאין הרכב מלא ואז מפנים את האנשים שרוצים אישורי הסכם.
אדווין פרידמן: כלומר, אם לבית הדין הרבני היום יש את המשאבים להציב דיין אחד רק לאישור הסכמים, אז יכול להיות שיש פה רווח.
אדווין פרידמן: אבל, אם אין להם אז מה עשינו?
אדווין פרידמן: ממילא הם יהיו באולמות שהם אמורים להיות הרכב מלא.
מנחם בן-ששון: כן, אבל אנחנו לא עושים סידור עבודה שלהם.
מנחם בן-ששון: ההנחה שלך היא שהם מייעלים את העבודה, ובמקרה הזה ייפתחו שסתומים.
מנחם בן-ששון: חבר הכנסת רותם, החשש לך קיים גם עם שלושה ושלושה.
מנחם בן-ששון: כלומר, עשית במותב, ואחרי זה יעברו עוד חודשיים ויגיע יום הגט, ואז - - - יגיד: לא נראה לי, גמרתי את החלק שלי.
דוד רותם: לא, הם לא נותנים תוקף של פסק דין להסכם, אלא במעמד סידור הגט.
פרץ סגל: דיין אחד יעשה את זה במעמד סידור הגט.
פרץ סגל: יתכנסו שני דיינים ויראו את מתן הגט.
דוד רותם: אני לא חוסך.
משה גפני: אדוני היושב ראש, למען האמת, אני לא מבין את הדיון הזה.
משה גפני: אני פעם ראשונה משתתף בדיון כזה.
מנחם בן-ששון: נכון, גם אני.
מנחם בן-ששון: כי לא היו לי התקנות הרבניים.
דוד רותם: האם אתה לא מכיר את בתי הדין הרבניים?
משה גפני: לא, אני כן מכיר.
דוד רותם: אני מוכן לעשות לך סיור שם.
משה גפני: אדוני היושב ראש, אני אסביר לך למה אני לא מבין.
משה גפני: משרד המשפטים בא אלינו ומבקש אישור תקנות על בתי הדין כשאנחנו באים למקרים המאוד קשים של שני בני זוג שעומדים להתגרש שהמזבח מוריד עליהם דמעות.
משה גפני: משרד המשפטים מגיע ומבקש להקל על בני הזוג.
משה גפני: יכול להיות שבאמת יהיו בעיות כי יחסר כוח-אדם, ולא יהיה אולם דיונים.
משה גפני: אני לא זוכר דיונים כאלו שהיו על מקרים אחרים.
משה גפני: אבל, מה אנחנו כחברי ועדה נדרשים לאשר?
משה גפני: אנחנו נדרשים לאשר הקלה במהלך הטיפול הבירוקראטי וההלכתי שהוא קשה מאוד.
משה גפני: אנחנו אומרים במקום שנחכה להרכב של שלושה דיינים לגבי דברים שזה לא סידור הגט עצמו כדי להקל עליהם, ושיוכלו להגיע לפתרון בנושא של משמורת הילדים, בנושא מזונות, בנושים ממוניים, ובכל הנושאים שהם סביב העניין ושדיין אחד יוכל - וזה כמובן יותר קל שזה דיין אחד – ואז זה יגיע למתן הגט כשברור שצריך לתת גט, וכולנו לצערנו הרב מכירים מקרים מהסוג הזה, אז למען האמת אני לא מבין את הדיון פה.
משה גפני: האם אנחנו לא רוצים להקל?
דוד רותם: אנחנו גם רוצים להקל.
דוד רותם: התקנה הזאת לא מקלה.
מנחם בן-ששון: הרב גפני, חסר לך דיון ואני רוצה לתת לך דיון.
מנחם בן-ששון: אני חלילה לא רוצה להעיר הערה כי אני יודע באיזה עומס אתה נמצא.
משה גפני: לא, תעיר ותגיד.
משה גפני: אולי אני לא מבין פה משהו.
משה גפני: הרי אני שאלתי אותך כדי להבין.
מנחם בן-ששון: אני אתן לך דוגמה מתחום אחר לגמרי.
מנחם בן-ששון: כשרשות מקומית – והיו לנו כאלה, ודאי 30 השנה – מבקשת תקנה לענייני חנייה, או לענייני ניקיון, או לענייני תברואה, אני לא זוכר אי פעם שהתקנה של הרשות המקומית יצאה מכאן כמו שהיא נכנסה.
מנחם בן-ששון: אנחנו שואלים, זה תפקידנו כנציגי ציבור.
משה גפני: לא, זה בסדר.
משה גפני: אני רק שואל, איפה השאלה פה?
מנחם בן-ששון: נתחיל קודם בעניין של בדיקה למהות.
מנחם בן-ששון: אנחנו בודקים, ומחטטים, ומנסים להבין את מהות הבקשות.
משה גפני: את השאלה שלך הבנתי, לא על זה אני שואל.
משה גפני: השאלה שלך היא ברורה.
משה גפני: האם אנחנו לא הולכים בדלת האחורית, דרך חקיקת המשנה, להרחיב את מה שהמחוקק רוצה להרחיב, ואתה לא נותן.
מנחם בן-ששון: קיבלתי תשובה, על זה קיבלתי פתרון.
מנחם בן-ששון: השאלה של חבר הכנסת דוד רותם, גם היא שאלה, וגם לשאלתו צריך פתרון.
מנחם בן-ששון: חבר הכנסת רותם, ולכן מה המסקנה?
מנחם בן-ששון: האם אתה לא רוצה לאשר את התקנה הזאת?
דוד רותם: אני לא חושב שצריך אותה.
דוד רותם: אני לא מבין איזה בעיה היא פותרת לי.
דוד רותם: אני רוצה לקצר את הדיונים, אני רוצה לתת לבית הדין סמכות.
דוד רותם: אבל, אני לא מבין מה זה פותר.
דוד רותם: לדעתי, זה רק מסבך לי את החיים.
מנחם בן-ששון: חברנו פרץ, האם אתה רוצה לענות?
פרץ סגל: כמדומני, אני הסברתי.
מנחם בן-ששון: אתה חושב שזה בהחלט יכול להקל.
מנחם בן-ששון: השאלה הנוספת שהוספת, היא שאלה שקיימת על המותב גם.
דוד רותם: לא, המותב מאשר את ההסכם בעת מתן הגט.
מנחם בן-ששון: או שכן, או שלא.
משה גפני: איזה הסכם?
משה גפני: אם אתה לא עשית דיון לפני זה אז אין לך גם הסכם להביא, וכל השלושה יצטרכו לדון גם בנושא הזה.
דוד רותם: אתה לא קורא מה שכתוב פה: בקשה משותפת לאישור הסכם.
דוד רותם: בני הזוג עשו הסכם אצל עורך הדין במשרד, ועכשיו הם באים לבית הדין ומבקשים שיאשרו את זה, ויתנו לו תוקף של פסק דין.
משה גפני: אבל חבר הכנסת רותם, אתה עצרת באמצע.
משה גפני: בכל עניין שלגביו נתונה לבית דין רבני סמכות - - -
דוד רותם: עזוב את העניין של "בכל עניין".
דוד רותם: אם אתה רוצה לדבר איתי על בוררויות שהם לא ענייני גירושין, תכתוב את זה במפורש – אין לי בעיה.
דוד רותם: בזה אני מסכים.
דוד רותם: הבעיה שלי היא בגירושין, בכל עניין אחר לא איכפת לי.
מנחם בן-ששון: חבר הכנסת רותם, אני מבין את ההערה.
מנחם בן-ששון: אני חושב שאין סיבה לא לתת את זה, אלא שצריך להיות מאוד מוגדר בהגדרת הסמכות, ולכן אני רוצה להוסיף את התוספת הזאת.
משה גפני: של מה?
מנחם בן-ששון: שזה יהיה על פי דין, ועל פי הלכה.
משה גפני: אבל, זה ברור שעל פי דין, ועל פי הלכה.
מנחם בן-ששון: הרב גפני, יכול להיות.
מנחם בן-ששון: אני בכל זאת רוצה להיות רגוע.