GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
תמי סלע: זה מתייחס לחוק ההוצאה לפועל ולפקודת המסים (גבייה).
רפי רוס: כשדנו בוועדת הכלכלה בסעיף הזה רצו לבדוק את הנושא של סיוע בשכר דירה של משרד הביטחון עם רשויות מקומיות.
מנחם בן-ששון: את זה בדקנו.
תמי סלע: בדקנו את זה.
תמי סלע: כשמשרד הקליטה נותן סיוע הוא עושה את זה דרך משרד השיכון.
תמי סלע: משרד הביטחון וצה"ל נותנים סיוע שהוא לאו דווקא מותנה במצב כלכלי, כמו למשל חייל בודד, חייל נשוי.
תמי סלע: לא מתאים להכניס את זה דרך כאן.
תמי סלע: לגבי רשויות מקומיות אין משהו שיטתי.
תמי סלע: אמרו לנו שזה הולך דרך המזכיר.
תמי סלע: גם שם זה לא תמיד בגלל מצב כלכלי, אלא יש כל מיני דברים נקודתיים שמתרחשים באותה רשות מקומית.
תמי סלע: בכל המקומות שבדקנו זה לא התאים למשהו שיטתי שקבענו כאן.
מנחם בן-ששון: מי בעד סעיף 40 כמות שהוא?
מנחם בן-ששון: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד אושר מי בעד סעיף 42?
מנחם בן-ששון: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – 1 אושר
דוד רותם: אני מבקש הסתייגות.
מנחם בן-ששון: מי בעד סעיף 43?
מנחם בן-ששון: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – 1 אושר מי בעד סעיף 44?
מנחם בן-ששון: ה צ ב ע ה בעד - רוב נגד – 1 אושר מי בעד סעיף 45?
מנחם בן-ששון: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – 1 אושר מי בעד סעיף 46?
מנחם בן-ששון: ה צ ב ע ה בעד - רוב נגד – 1 אושר אנחנו מגיעים לסעיף 50.
דוד רותם: אני מציע שבמקום שיהיה כתוב "כספים המגיעים לחייב שהינו קיבוץ כדי מכפלת הסכום של שכר העבודה הפטור מעיקול במספר החברים", יהיה כתוב "כספים המגיעים לחייב שהינו קיבוץ אם שוכנע ראש ההוצאה לפועל שהכספים מיועדים לצרכים חיוניים של חברי הקיבוץ".
מנחם בן-ששון: אני תומך במהות של ההצעה הזאת, אני רק חושב שזה לא הוגן לתקן תיקון כזה בלי להזמין את הגורמים הרלוונטיים.
מנחם בן-ששון: במקרה הזה אני מציע שנגיש יחד הצעת תיקון לחוק, לא נעשה את זה מכאן.
דוד רותם: אנחנו באים עכשיו ואומרים שאנחנו מחילים את סעיף 22 ו50 בפקודת המסים (גביה).
דוד רותם: אנחנו יכולים לבוא ולומר שנחיל את סעיף 50, למעט פסקה (4).
מנחם בן-ששון: כיוון שפקודת המסים (גבייה) קיימת אני לא מעוניין לגעת בה.
תמי סלע: סעיף (ד) הוצאו מספר צווי עיקול על נכסים שבידי צד שלישי, רשאי רשם ההוצאה לפועל לתת, חםע בקשת הזוכה, החייב או צד שלישי, הוראות לעניין ביצוע סעיף זה, ובכלל זה לקבוע כי הוראות האוסרות על עיקול כספים המגיעים לחייב מצד שלישי בסכום מסוים, לפי סעיפים קטנים (א)(1), (3) או (4), יחולו על צד שלישי מסוים אחד או יותר, אם הדבר נדרש על מנת להבטיח שאיסור העיקול לא יחול בפועל על כספים בסכום גבוה יותר מזה שנקבע לפי הוראות סעיף זה.
מנחם בן-ששון: אני מתכוון להכניס לסעיף קטן (5) את התוספת שביקשו מאיגוד הבנקים, רק אני מציע להוסיף אתה המילה "לרבות" כדי להיות רגוע.
דבורה שדה: מהנוסח כפי שהוא רשום משתמע שכאילו הכספים יהיו פטורים מעיקול רק אם הוא חויב על ידי בית המשפט או הרשם.
דבורה שדה: הזדמן לי השבוע להיתקל במקרה שכונס נכסים בא מיוזמתו ואמר שהם לא רוצים להגיע לבית משפט או להוצאה לפועל אלא הם נותנים הסדר חלופי.
דבורה שדה: במקרה הזה הכספים לא יהיו מוגנים כי אין החלטה של ראש הוצאה לפועל.
דוד רותם: אלה לא כספים שמגיעים לפי סעיף 38.
מנחם בן-ששון: בשביל מה צריך את זה?
דני וקס: מוקדם להצביע על הסעיף הזה.
דני וקס: אנחנו לא יודעים אם יחייבו או לא יחייבו את הזוכה.
דני וקס: מי שדואג לדיור חלופי זה כונס הנכסים, לא הזוכה.
דני וקס: היו"ר מנחם בן-ששון" אם בסעיף 38 נצליח למצוא פתרון סביר אפשר יהיה להוריד את הסיפא.
דני וקס: סעיף 50 מתייחס לצד שלישי.
דני וקס: סעיף 38 לא אומר שום דבר.
דני וקס: הוא אומר לפי מה שראש ההוצאה לפועל יחליט.
תמי סלע: זה יכול להגיע מהזוכה או מכונס הנכסים.
מנחם בן-ששון: מר וקס, לא תקבל את הסיפא עכשיו.
מנחם בן-ששון: אנחנו מצביעים על סעיף 38 בלי הסיפא.
מנחם בן-ששון: מי בעד ההסתייגות של חבר הכנסת רותם?
מנחם בן-ששון: ה צ ב ע ה בעד – 1 נגד – רוב לא אושרה מי בעד סעיף 50 כהצעת הוועדה?
תמי סלע: אנחנו עוברים לתיקון סעיף 45ב.
תמי סלע: הסעיף היום מדבר על עיקול אצל צד שלישי שהוא קופת גמל.
תמי סלע: מכיוון שקופות הגמל היום מנוהלות על ידי חברות מנהלות, אז העיקול אצל צד שלישי יכול להיות דרך החברה המנהלת.
תמי סלע: הסעיף בנוסח המתוקן שלו יאמר שחברה מנהלת רשאית להודיע למנהל בתי המשפט כי ניתן להמציא צו עיקול על נכסי חייבים הנמצאים בקופות גמל שבניהולה, לגוף שנותן שירותי תפעול לקופות הגמל שבניהולה, לרבות למרכז תאגיד בנקאי (להלן הגוף המתפעל).
תמי סלע: הודיעה חברה מנהלת כאמור, יחול צו העיקול על נכסי אחד המציעים בקופות הגמל שבניהולה או מועד שהגיעה ההודעה על צו העיקול מהגוף המתפעל למען הרשום של החברה המנהלת.
תמי סלע: מוצא צו העיקול על המען הרשום של החברה המנהלת, יחול הצו על נכסי החייב המוצעים בקופות הגמל שבניהולה.
מנחם בן-ששון: אני אצטרך לקבל מכתב על כך שהדבר מתוקן.
מנחם בן-ששון: את הגיבוי אי אפשר לרשום בחוק.
מנחם בן-ששון: אני רוצה לקבל הודעה על כך שהמהלך הזה נעשה.
סורין גנות: אם מנהלים מחשב אחיד אפשר לחסוך ולשלוח לכתובת אחת כדי לחסוך עשרות עיקולים.
סורין גנות: צריך לאחד את זה כדי למנוע את ריבוי הליכי הסרק ואת הוצאות הסרק.
אריה כהן: יש בעיה גדולה.
אריה כהן: הכסף הגדול נמצא בקופות הגמל.
אריה כהן: יש בעיה לעורכי הדין ולזוכים לבוא ולממש את הכסף הזה, זאת מכיוון שהוא לא מועבר היום במדיה.
אריה כהן: ישנה תקנה שאומרת שכל גוף שרוצה לבוא ולהתחבר צריך להגיש בקשה לצורך התחברות במדיה.
אריה כהן: אנחנו קיבלנו רשימה מעודכנת מהאוצר.
אריה כהן: דאגנו להעביר ללשכת עורכי הדין רשימה מעודכנת של כל הגורמים החדשים.
אריה כהן: צריך להבין שלא כולם עדיין עברו.
אריה כהן: צריך לעשות עבודה גדולה בכל הנושא הזה.
מנחם בן-ששון: למה אי אפשר אגב החוק הזה לעשות את זה?
אריה כהן: אותו גורם צריך לפנות ולבקש להתחבר למדיה, כי אם לא הוא יקבל אותו ידנית.
מנחם בן-ששון: אני אבקש שכשתתנו לי דין וחשבון על כך שנעשה הממשק הזה תציינו איך אנחנו יכולים את אותם פירורים שנמצאים אצל חברה מנהלת אחת לרכז תחת קורת גג אחת.
דלית זמיר: השאלה היא מעבר לעניין של הוצאה לפועל.
דלית זמיר: החברה מנהלת כמה קופות גמל.
תמי סלע: 45ג זה סעיף חדש שמאפשר בתיק מזונות ליצור עיקול שמתחדש במהלך תקופה של שנה.
תמי סלע: העיקול אצל צד שלישי תופס היום ל-3 חודשים.
תמי סלע: פה רוצים להקל.
תמי סלע: יש פה הוראה שמאפשרת בתיק מזונות להטיל עיקול מתחדש ומתעדכן לפי הסכום המעודכן של חוק המזונות למשך שנה.
תמי סלע: זה קצת שונה לגבי המשכורת אצל המעסיק.
תמי סלע: זה מתבצע בחלק מהלשכות גם היום.
תמי סלע: יש פסיקה מסוימת שמתייחסת לפרקטיקה הזאת.
תמי סלע: פה זה מעגן את זה בצורה מפורשת לגבי עיקול של כלל הנכסים שנמצאים אצל צד שלישי.
תמי סלע: 45ג(א) נבע החוב הפסוק ממזונות המגיעים מן החייב לבן זוגו, לילדו הקטין או הנכה או להורו, מידי תקופה קבועה, רשאי רשם ההוצאה לפועל (1) לצוות על עיקול משכורתו של החייב, המוחזקת בידי מעסיקו, כך שהצו יחול על משכורתו של החייב בגובה המזונות שעל החייב לשלם לזוכה מידי תקופה קבועה, כאילו ציווה רשם ההוצאה לפועל מחדש, מידי אותה תקופה, ובמשך שנה, על עיקול משכורתו של החייב כאמור (2) לצוות מידי אותה תקופה, על עיקול כלל נכסי החייב או על עיקול נכס מסוים מכנסיו הנמצאים בידי צד שלישי או שיגיעו לידיו תוך שנה מאותו יום, וזאת בהתאם לגובה החוב המעודכן בתיק, ובלי צורך בבקת עיקול חדשה; צו זה יבוא במקום צו העיקול שניתן לפי פסקה זו על נכסי החייב שבידי אותו צד שלישי בתקופה הקודמת.
תמי סלע: (ב) הוראות פרק זה יחולו בשינויים המחויבים, גם על עיקול כאמור בסעיף זה.
תמי סלע: הייתה הערה לגבי כך שצריך להפנות לפסק מזונות לפי חוק לתיקון דיני המשפחה (מזונות).
תמי סלע: זה הועלה כטענה פרוצדוראלית, אבל זאת טענה מהותית.
תמי סלע: ההפניה לחוק עצמו היא לא נכונה בעיני כי יש פסקי מזונות שהחוק לא חל עליהם.
תמי סלע: היום חוק ההוצאה לפועל נותן עדיפות לחוב מזונות כלפי המשפחה הקרובה , שזה ילדי בני הזוג, ילד שהוא קטין, בן זוג או הורה.
תמי סלע: יש פסק מזונות שהוא לטובת קרובי משפחה אחרים, שזה בנסיבות שבהן אותו קרוב משפחה במצב מאוד נזקק ולאדם שאותו מחייבים יש יכולת לשלם ואין מישהו אחרי שחייב על פי חוק אחר לשאת במזונות שלו.
תמי סלע: לפסקי המזונות האלה חוק ההוצאה לפועל מתייחס כמו חוב אחר, הוא לא נותן להם עדיפות.
תמי סלע: העדיפות מתבטאת בסנקציות יותר קשות, כמו מאסרים.
תמי סלע: גם פה נותנים כלים יותר אפקטיביים לעיקול חוב מזונות כלפי המעסיק וכלפי צד שלישי.
תמי סלע: השאלה היא אם לתת עדיפות בחוק ההוצאה לפועל על כל פסקי המזונות, או להישאר עם המשפחה הגרעינית כמו שזה היה עד היום.
סורין גנות: מהניסיון שלי בשטח ה90 יום תופסים כאשר אין מה לעקל.
סורין גנות: כשיש מה לעקל זה נשאר כל עוד יש נכסים.
סורין גנות: הסעיף הזה הוא מיותר, כי אם קיימת משכורת ויש עיקול ממילא זה עד הודעה חדשה.
סורין גנות: לא צריך לחדש עיקול מידי 90 יום.
תמי סלע: זה על חוב חדש.
סורין גנות: יכול להיות שבמזונות החיוב הוא מידי חודש והוא כל פעם הופך להיות חיוב חדש.
מנחם בן-ששון: אנחנו לא נרחיב את מה שקיים היום.
מנחם בן-ששון: מי בעד סעיף 45ב?
חני קומט: פסקי דין למזונות לילדים לא מסתיימים ברגע שהילד נהייה בן 18.
חני קומט: בדרך כלל הם גולשים עד שהוא מסיים את לימודיו בבית ספר התיכון.
חני קומט: יכולה להיות פה תקלה מאוד חמורה.
מנחם בן-ששון: איך פותרים את הבעיה?
חני קומט: פסקי הדין של מזונות על פי פסיקת בית המשפט העליון מוארכים עד שהילד מסיים את שירות החובה שלו.
דלית זמיר: צריך לעשות פה איזה שהוא איזון.
תמי סלע: היום זה עד גיל 21.
תמי סלע: הם לא עשו את זה במסגרת קטין.
תמי סלע: אני לא יודעת איך מתייחסים לזה בהוצאה לפועל, כי החוק מדבר על קטין.
מנחם בן-ששון: איך היית מנסה לנסח את זה כאן?
סורין גנות: כשאומרים מזונות המגיעים מן החייב זה אומר שיש פסיקה.
מנחם בן-ששון: האם השעבוד למילה "מגיעים" מספיק?
דלית זמיר: אני לא חושבת.
חני קומט: בצד המילים "לילדו הקטין" אפשר לכתוב את המילים "גם לאחר בגרותו על פי פסק הדין של בית המשפט".
מנחם בן-ששון: לא כותבים את זה בחוק.
תמי סלע: הפתרון הוא להגיד לעניין זה קטין, לרבות פסק מזונות לטובת ילד עד גיל 21.
מנחם בן-ששון: זה נראה סביר.
דלית זמיר: אני מעדיפה לבדוק את זה.
סורין גנות: איך שהילד מסיים את הצבא החייב מגיש בקשה להקטנת הקרן לראש ההוצאה לפועל.
סורין גנות: החייב דואג לזה כי זה מכיסו.
סורין גנות: בעניין הזה יש להסיר דאגה.
מנחם בן-ששון: כאן יישאר לילדו הקטין.
מנחם בן-ששון: מי בעד סעיף 45ג?
תמי סלע: אנחנו בתיקון סעיף 48.
תמי סלע: השארנו את ההוראה שאומרת שלעניין ההוצאה לפועל דין החלטת רשם ההוצאה לפועל לפי סעיף זה כדין פסק דין.
מנחם בן-ששון: זה רזה יותר ממה שהיה לנו בנוסח המקורי.
תמי סלע: תיקון סעיף 58 לחוק הוא אותו תיקון.
תמי סלע: אלה סעיפים של הדיונים השיפוטיים בפני ראש ההוצאה לפועל.
תמי סלע: מחקנו את דרך ההמרצה.
תמי סלע: עברנו לפרק של ההגבלות.
תמי סלע: סעיפים 66א עד סעיף 66ד.
תמי סלע: סעיף 66א.
תמי סלע: רשם ההוצאה לפועל רשאי להטיל על חייב הגבלה אחת או יותר, מיוזמתו או על פי בקשת זוכה, לתקופה ובתנאים שיקבע, אם שוכנע כי הדבר מוצדק בנסיבות העניין בהתחשב בהליכים אחרים שננקטו לשם גביית החוב, לרבות הליכים לקבלת מידע על החייב, ככל הנדרש; (1) הגבלת החייב מלקבל דרכון ישראלי או תעודת מעבר לפי חוק הדרכונים, התשי"ב-1952, מלהחזיק את דרכון או תעודת מעבר כאמור או מלהאריך את תוקפם, ובלבד שיהיו תקפים לצורך שיבה לישראל; הגבלה זו לא תוטל אם שוכנע רשם ההוצאה לפועל שהיציאה מישראל דרושה מטעמי בריאותו של החייב או של בן משפחה התלוי בו.
תמי סלע: (2) עיכוב יציאתו של החייב מן הארץ; הגבלה זו לא תוטל אם שוכנע רשם ההוצאה לפועל שהיציאה מישראל דרושה מטעמי בריאותו של החייב או של בן משפחה התלוי בו; (3) הגבלת החייב כלקוח מוגבל מיוחד, כמשמעותו בחוק שיקים ללא כיסוי, התשמ"א-1981; (4) הגבלת החייב מלעשות שימוש בכרטיס חיוב, כמשמעותו בחוק כרטיסי חיוב, התשמ"ו-1986; לעניין זה דין הגבלה כדין סיום חוזה כרטיס החיוב בהודעת החייב; הודעה על כך תינתן למנפיק בדרך שתיקבע בתקנות, ויראו במועד קבלת ההודעה את מועד סיום החוזה; זאת הוראה שתואמת את ההוראה שקיימת לגבי חייב מוגבל באמצעים.
תמי סלע: גם שם משתמשים במגבלות האלו.
תמי סלע: בזמנו הייתה הערה שעלתה מצד הארגונים.
תמי סלע: הוועדה לא קיבלה את זה.
תמי סלע: אחרי שיחות עם עוד גורמים הצעתי איזו שהיא הערה.
תמי סלע: יש הבדל בין מצב שבו אדם מיוזמתו מודיע על סיום החוזה עם חברת כרטיסי האשראי, ובין מצב שבאופן סטטוטורי החוזה שלו איתם מופסק.
תמי סלע: ההצעה אומרת כך: לא יראו את ההגבלה כסיום חוזה בהודעת החייב לעניין הוראות בחוזה שלפיהן הלקוח חייב בתשלום כלשהו בשל סיום החוזה בהודעה מטעמו, למעט תשלום בעד פרעון מוקדם של הלוואה שקיבל הלקוח מהמנפיק באמצעות כרטיס החיוב, אם נקבע בחוזה תשלום כאמור.
תמי סלע: (5) הגבלת החייב מלייסד תאגיד או להיות בעל עניין בתאגיד, במישרין או בעקיפין, לרבות יחד עם אחר, ואם השתתף החייב בייסוד תאגיד או היה בעל עניין בתאגיד – הפסקת כהונתו או חברותו של החייב בתאגיד; אין בהוראות לפי פסקה זו או בהפרתן כדי לגרוע מתוקפה של התאגדות או מתוקפה של פעולה משפטית של תאגיד שבהם היה החייב מייסד או בעל עניין כאמור; לעניין זה, "בעל עניין" – כהגדרתו בסעיף 69ד(ב); (6) הגבלת החייב מלקבל, להחזיק או לחדש רישיון נהיגה; הגבלה זו לא תוטל אם שוכנע רשם ההוצאה לפועל כי הטלתה עלולה לפגוע פגיעה ממשית בעיסוקו של החייב וביכולתו לשלם את החוב או שרישיון הנהיגה חיוני לחייב (גרסאות חלופיות מוצעות: לרבות מחמת נכות או מטעמי בריאות הנוגעים לחייב או לבן משפחה התלוי בו/ מחמת נ כות, מטעמי בריאות או מטעמים אחרים) עקב נכותו או עקב נכות בן משפחה התלוי בו; לעניין זה יראו את מי שהוטלה עליו הגבלה מלהחזיק רישיון נהיגה כמי שרישיון הנהיגה שלו פקע מחמת אי תשלום אגרה;
מנחם בן-ששון: ל66א אין כמעט משמעות אם אנחנו לא יודעים איזה סכום ואחרי איזו תקופה.
תמי סלע: הוסיפו בזמנו בדיון את החובה של משרד המשפטים לחזור עם הוראה שמבהירה שהמשמעות של הגבלה על אחזקת רישיון היא לא כמו פסילת רישיון.
בני לרנר: החובות הן לא רק בגין הלוואות.
בני לרנר: אפשר לקחת כדוגמה לקוח שביצע עסקת תשלומים.
בני לרנר: יש חובות רבים בכרטיס.
בני לרנר: הדבר הזה צריך להיחשב כהחזרת כרטיס המנפיק.
בני לרנר: בהסכמים בין הלקוח למנפיק הכל כתוב, הכל ברור.
בני לרנר: מה שהפריע ובשבילו עשו את כל התיקון הארוך זה המקרה שבו לקוח קיבל הטבה כלשהי ועכב ביטול הכרטיס לפני המועד הוא צריך להשיב את ההטבה.
בני לרנר: כאשר לקוח מחזיר כרטיס כל ההלוואות יכולות לעמוד לפירעון מידי.
בני לרנר: עם זה כולם מסכימים.
בני לרנר: לא שחברות כרטיסי אשראי עושות את זה .
בני לרנר: מותר להן על פי ההסכם.
בני לרנר: כל העסקות שהוא אמור לשלמן עומדות לפירעון מידי.
בני לרנר: לרוב עושים את זה במועד החיוב הקרוב.
בני לרנר: לקוח מצטרף למועדון של המשביר מחסני אופנה.
בני לרנר: הוא מקבל תלושים בשווי 300 שקלים בתנאי שהוא יחזיק את הכרטיס לפחות שנה שלימה.
בני לרנר: אם הוא מחזיר את הכרטיס לא בתום השנה מחייבים אותו ב300 השקלים האלה.
בני לרנר: זו המחלוקת היחידה שנמצאת על השולחן.
בני לרנר: השאלה היא מדוע חברות כרטיסי האשראי צריכות לשאת בזה.
בני לרנר: זה הנושא היחיד שיכולה להיות בו איזו שהיא מחלוקת.
בני לרנר: בשאר הדברים ברור שאין מחלוקת.
מנחם בן-ששון: המחלוקת בינינו היא הלוואות שפירעונן הגיע ואני רוצה להטיל אותן על החייב אבל אני מפחד שאם נפיל עליו את המעמסה הזאת אני לא ארוויח כלום מצד הוצאה לפועל.
בני לרנר: התיקון שהצעתם אומר שחברת כרטיסי האשראי רשאית להעמיד לפירעון מיידי את ההלוואה.
בני לרנר: מהניסוח אפשר להבין שלא ניתן בעסקאות התשלומים ובעסקאות הרגילות.
בני לרנר: את זה צריך לפתור.
סוניה ברוזלבסקי: הסעיף קובע שהפסקת ההתקשרות נחשבת כהודעה.
סוניה ברוזלבסקי: בנסיבות האלה ברור מאליו שהמנפיק רשאי להמשיך ולגבות את כל העסקאות בתשלום נדחה.
סוניה ברוזלבסקי: כמובן גם את עסקאות התשלומים.
סוניה ברוזלבסקי: הסיפא מתייחסת אך ורק לתשלומים שהם עכב סיום החוזה.
סוניה ברוזלבסקי: זה נכון שאין היום עמלה או תשלום מסוים שנקבע כתשלום על סיום החוזה.
סוניה ברוזלבסקי: זה נכון שהתשלומים הרלוונטיים הם אותן הטבות שנקבעות כדי לכבול את הלקוח להתקשרות של שנתיים או שלוש.
סוניה ברוזלבסקי: אנחנו סבורים שהסעיף כמו שהוא מנוסח היום הוא סעיף שפותר את הבעיה של עסקאות בתשלום נדחה ועסקאות קרדיט.
סוניה ברוזלבסקי: יש לטפל באותם תשלומים שהם תשלומים שאנחנו חושבים שלא מוצדק לגבות אותם מהחייב בנסיבות שבהן כופים עליו את הפסקת ההתקשרות.
סוניה ברוזלבסקי: מדובר במאות שקלים.
סוניה ברוזלבסקי: לפעמים אנשים מחזיקים יותר מכרטיס אחד.
סוניה ברוזלבסקי: זה יכול להגיע למאות שקלים.
מנחם בן-ששון: את אומרת שהניסוח שהציע מר לרנר לא יענה על הבעיה אלא יטיל עול נוסף.
סוניה ברוזלבסקי: גם כשהחייב מודיע על הפסקת התקשרות ברור מאליו שהמנפיק ממשיך לגבות את העסקאות בתשלום נדחה.
סוניה ברוזלבסקי: ההתחייבויות שהוא יצר ממשיכות.
בני לרנר: הניסוח מאוד בעייתי.
מנחם בן-ששון: אני מניח שאם נכתוב את המילים "עמלת פירעון מוקדם" זה יענה על הדרישה.
בני לרנר: הסעיף הזה אומר שאסור לי לקחת גרוש חוץ מעמלת פירעון מוקדם על הלוואות.
סוניה ברוזלבסקי: הלקוח או המנפיק מסיימים את החוזה בהודעה שהם מוסרים אחד לשני.
סוניה ברוזלבסקי: זה נכון שהלקוח חייב לשלוח את הכרטיס למנפיק.
סוניה ברוזלבסקי: הסיפא מגבילה אך ורק את התשלומים שנקבעו בעד סיום החוזה.
בני לרנר: זה לא מה שכתוב.
מנחם בן-ששון: אנחנו רוצים שהאדם ימשיך להחזיר את חובותיו.
מנחם בן-ששון: אנחנו לא רוצים שהוא ישלם את חובותיו בבת אחת.
מנחם בן-ששון: חשוב לנו שהוא לא יהיה חייב בכל מיני התחייבויות שהוא קיבל בגין הפסקה מיידית, כי אני זה שמפסיק לו את זה .
תמי סלע: לעניין העמדת כל ההתחייבויות שלו לפירעון מיידי.
תמי סלע: לא נראה לי הגיוני למנוע מהזוכה את האפשרות להעמיד את ההלוואות לפירעון מוקדם, כי אז אני הופכת אותו לנושה נדחה אל מול נושים אחרים שיכולים לבוא עכשיו.
תמי סלע: האדם נמצא בקשיים כלכליים.
תמי סלע: אני צריכה לאפשר לחברת האשראי, שאין לה חוזה איתו, לפעול לפי ההסכם ולגבות.
תמי סלע: זה לא נכנס פה.
תמי סלע: לעניין הגדרת הניסוח.
תמי סלע: אפשר לומר שתשלום כלשהו בשל עצם סיום החוזה בהודעה מטעמו.
תמי סלע: החובות הם לא בשל עצם סיום החוזה, אלא עסקאות שלו.
תמי סלע: יש תשלומים שהם בשל עצם סיום החוזה בהודעה מטעמו.
תמי סלע: זה הדבר שהוועדה מעוניינת למנוע להטיל עליו.
אברהם מיכאלי: ההגבלה הזאת יותר מידי קיצונית.
אברהם מיכאלי: אני מעדיף לתרגם את זה למצב של הקפאת זכויות.
אברהם מיכאלי: המטרה של ההגבלה שהוא לא ימשיך ליצור עוד חובות.
מנחם בן-ששון: האם יש דבר כזה בדיני כרטיסי אשראי?
אברהם מיכאלי: יש יחסים חוזיים בין לקוח לספק.
מנחם בן-ששון: יש דרך להקפיא?
סוניה ברוזלבסקי: יש אפשרות שהמנפיק יקפיא את הכרטיס אם הוא חושש שהחייב לא הולך לשלם את החובות שלו.
סוניה ברוזלבסקי: זאת אפשרות זמנית.
סוניה ברוזלבסקי: אני לא חושבת שזה פותר את הבעיה, כי גם כך הוא ייחשב כאחד שסיים להשתמש בחוזה לאותם תשלומים והחובות שאנחנו מדברים עליהם.
סוניה ברוזלבסקי: מבחינת החוזים עם המנפיקים זה לא פותר את הבעיה.
סוניה ברוזלבסקי: אני לא יודעת איך זה פותר את הבעיה של עסקאות בתשלומים שהוא לא יכול להיות מחויב בהם כי הכרטיס שלו לא בתוקף.
מנחם בן-ששון: אם קיים דבר כזה של הקפאת כרטיס ברור שאת כל החובות הקודמים הוא חייב לשלם.
סוניה ברוזלבסקי: יש אפשרות כזאת.
סוניה ברוזלבסקי: זה אומר שהכרטיס לא פעיל והלקוח לא יכול לעשות בו שימוש.
פאבלו לרנר: כאשר דנו בבעיות של כרטיס אשראי במדינות אחרות הרעיון היה למנוע את ההתדרדרות, כלומר מה שהיה היה ומכאן והלאה הוא לא יוכל להמשיך לצבור חובות.
פאבלו לרנר: יכול להיות שהמנגנון של חבר הכנסת מיכאלי עולה בקנה אחד.
פאבלו לרנר: השאלה השנייה היא ב66ב.
בני לרנר: אם אני לא אעמיד לפירעון מיידי אני לא אוכל לתבוע את החוב שלי, אני לא אוכל לפנות לכונס, לפנות לנאמן בפשיטת רגל.
בני לרנר: חסימת כרטיס זה דבר אפשרי.
בני לרנר: הבעיה היא שחסימת כרטיס לא עוזרת במקום בו לקוח עושה עסקה בכרטיס שאינה עולה לאישור של המנפיק.
אברהם מיכאלי: תעבירו במערכת שכל כרטיס כזה שעובר יבוטל.
בני לרנר: זה בלתי אפשרי, משום שיש מגבלת זיכרון.
בני לרנר: בתי העסק הקטנים והבינוניים אינם יכולים להרשות לעצמם מצב שבו כל עסקה תעלה לאישור.
בני לרנר: מדובר בהרבה כסף.
בני לרנר: זה שכרטיס חסום זה טוב לרוב השימושים אך עדיין ניתן לעשות בו שימוש במקרים מסוימים.
בני לרנר: אני צריך את סיום ההסכם, כי אז הוא מחויב להחזיר את הכרטיס.
בני לרנר: אני צריך את החזרת כרטיס אלי.
בני לרנר: אני מציע שלעניין זה דין הגבלה כדין החזרת הכרטיס על ידי הלקוח למנפיק.
בני לרנר: הודעה על כך תינתן למנפיק בדרך שתיקבע בתקנות.
בני לרנר: יראו במועד קבלת ההודעה את מועד החזרת כרטיס החיוב על ידי הלקוח למנפיק.
דלית זמיר: מה שאתה מציע זה להישאר עם הרישא ולוותר על הסיפא.
דלית זמיר: אנחנו מעדיפים שייכתב שעניין זה כדין סיום חוזה .
דלית זמיר: ממילא זה אומר שהוא צריך להחזיר את כרטיס האשראי.
מנחם בן-ששון: הטרמינולוגיה המקצועית שקשורה למערכת היא החזרת כרטיס.
סוניה ברוזלבסקי: המשמעות של מה שמציע עורך דין לרנר זה שעל אותו חייב שלא מחזיר את הכרטיס המגבלה הזאת לא תחול.
מנחם בן-ששון: הוא יכול לחייב אותו להחזיר.
סוניה ברוזלבסקי: במקרה שמישהו יסרב להחזיר את הכרטיס כל מה שחוקקתם פה לא יחול עליו.
סוניה ברוזלבסקי: אני לא רואה את החייבים ממהרים לשלוח את הכרטיס למנפיק.
תמי סלע: יש הוראות לגבי חייב מוגבל באמצעים ולגבי חייב בפשיטת רגל שכאשר מגבילים את האפשרות להשתמש בכרטיס אשראי רואים את זה כסיום חוזה בהודעת החייב.
תמי סלע: יש הבדל בכך שמוגבל באמצעים מבקש להיות במעמד הזה.
תמי סלע: זה לא כמו כאן שזה מוטל עליו בלי שהוא רצה להיכנס לסטטוס הזה.
תמי סלע: בפשיטת רגל יש בחינה יותר כוללת של המצב ושיקול דעת אחר של העוסקים בפשיטת רגל.
תמי סלע: כאן זה יהיה משהו שעלול להיות יותר במאסות לגבי חייבים יותר סטנדרטים.
תמי סלע: יש הצדקה להגן קצת יותר מפני הסתבכות עתידית.
תמי סלע: לשנות את הנוסחה המקורית של מה זה אומר הגבלת החייב מלעשות שימוש בכרטיס חיוב רק בחוק הזה זה יהיה מוזר.
תמי סלע: אני לא יודעת מה בחוזים של חברות כרטיסי אשראי כתוב כשאנחנו אומרים שאדם חייב להחזיר את הכרטיס.
תמי סלע: אולי זה מטיל כל מיני דברים שכרגע לא עומדים בפנינו.
תמי סלע: לא הייתי רוצה לשנות את הנוסחה מסיום חוזה להחזרת כרטיס.
אברהם מיכאלי: החוק עדיין שומר על זכויות חברת האשראי לנקוט נגדו בכל ההליכים האחרים.
תמי סלע: זה לא פוגע בזכות של חברת האשראי או של הזוכה לבוא ולדרוש את ההלוואות בפירעון מיידי, בפרט אם מדובר בסכומים שהם בשל עצם סיום החוזה בהודעת החייב.
מנחם בן-ששון: מה היה קורה אם היינו מוחקים מהמילה "לעניין" עד המילה "לחייב"?
בני לרנר: אני בעד בהירות חקיקתית.
בני לרנר: מחיקת המשפט השני תהיה גישוש באפלה.
יחזקאל סיבק: לעניין ההשוואה לפשיטת רגל ולחייב מוגבל באמצעים.
יחזקאל סיבק: הרציונאל של ההגבלה שונה לחלוטין.
יחזקאל סיבק: בפשיטת רגל ובחייב מוגבל באמצעים זה הולך באופן סימולטני יחד עם החזק כחייב מוגבל באמצעים.
יחזקאל סיבק: אין חשבון בנק.
יחזקאל סיבק: זה עסק מת.
יחזקאל סיבק: פה המטרה של ההגבלה היא מטרה שלא חופפת.
יחזקאל סיבק: הסעיף הזה הוא בסיס להתדיינויות אין סופיות.
יחזקאל סיבק: אם שואלים אותי באופן אישי כמי שמייצג גם חייבים וגם זוכים, אז הגישה הפרוספקטיבית שמשתמשים באופן נקודתי בהגבלה הזאת היא הגישה הנכונה.
יחזקאל סיבק: הניסוח צריך לפרוט את זה לפרוטות.
יחזקאל סיבק: כיוון שהרציונאל של הפעלת הסעיף הוא שונה צריך לאפשר את הפירעון.
יחזקאל סיבק: אני לא יודע איך זה יתחבר עם ההגדרות של חוק כרטיסי חיוב.
יחזקאל סיבק: צריך לאפשר את המשך הפירעון השוטף של ההלוואות.
יחזקאל סיבק: ראש ההוצאה לפועל אמור לקחת את זה בחשבון במסגרת ההוצאות השוטפות של החייב.
יחזקאל סיבק: החייב אמור לדווח לו.
יחזקאל סיבק: הוא אמור לקבל את המידע הזה ממאגרי המידע שיזרימו לו את המידע הזה.
יחזקאל סיבק: זה עוד נתון.
יחזקאל סיבק: כך אתה מאזן בין חוסר הרצון לגרום לחייב לקרוס לתוך תביעה חדשה ובין חוסר הרצון לאפשר לחייב להגדיל את מעגל החובות שלו.
יחזקאל סיבק: אין דרך אחרת.
בני לרנר: הבעיה שלי היא שמכניסים לי את המילים "סיום חוזה כרטיס חיוב" בתוך חוק.
בני לרנר: הבעיה שלי היא שניתן לפרש את המילים האלו כאילו החוק ברגע זה מפקיע חיובים.
דלית זמיר: אין שום התערבות בהסכם גופו.
דלית זמיר: אפילו כתוב פה בצורה הכי מפורשת שזה לא מתערב אלא זה כמו שהחייב הודיע.
דלית זמיר: אם אתה כותב שיראו את זה כאילו החזרת כרטיס, אז אני לא יודעת מה המשמעות.
דלית זמיר: יכול להיות שפה אנחנו מתערבים בהסכם.
דלית זמיר: יכול להיות שאנחנו אומרים שהוא חייב להחזיר את הכרטיס וההסכם ממשיך לחיות.
דלית זמיר: הסעיף הזה מגן עליכם יותר.
דלית זמיר: הוא נכון.
דלית זמיר: מה שלא נדון פה זה הוויכוח אם נכון יהיה לבוא ולומר שהוראות מסוימות בהסכם, הוראות שהמשמעות שלהן זה תשלום עכב ביטול החוזה עצמו לא יחולו במקרה כזה של כפייה.
דלית זמיר: פה יש את הויכוח.
דלית זמיר: אנחנו חשבנו בהתחלה שיש התערבות קצת יותר גדולה בחופש החוזים.
אברהם מיכאלי: אני חושב שאנחנו פוגעים בחייבים בצורה בלתי מידתית.
אברהם מיכאלי: בלעורר את הסוגיה הזאת של הגבלה אנחנו יוצרים חוב שהוא לא ציפה לשלם אותו.
אברהם מיכאלי: כל מערכת היחסים בינו לבין חברת האשראי תכביד על המצב שלו פי כמה יותר.
מנחם בן-ששון: בוודאי לא התכוונו לזה.
אברהם מיכאלי: לא יכול להיות שבגלל שהגבלנו את כרטיס האשראי שלו הרענו את מצבו פי כמה יותר ממה שהיה.
בני לרנר: תמחקו את הסיפא.
תמי סלע: לפי גישת חברי הכנסת צריך לעבות את הסיפא ולקבוע שבמצב כזה אי אפשר להעמיד את החיובים העתידיים לפירעון מיידי.
בני לרנר: פוגעים בזכות הקניין שלי .
בני לרנר: זה לא לעניין.
תמי סלע: לכן לא הכנסתי את זה בזמנו.
תמי סלע: חשבתי שזה מעמיד את חברת האשראי מול נושים אחרים בבעיה.
סוניה ברוזלבסקי: אני מסכימה עם מה שאמרה נציגת משרד המשפטים לגבי הפרשנות של סיום החוזה.
סוניה ברוזלבסקי: אני לא רואה איך אפשר לקבוע שסיום החוזה יהיה משהו אחר בניגוד למה שכבר כתוב היום בחוק כרטיסי חיוב.
סוניה ברוזלבסקי: לעניין החשש שעלה כאן מפני העמדת עסקאות לפירעון מיידי.
סוניה ברוזלבסקי: לראש ההוצאה לפועל יש סמכות לשיקול דעת מתי להטיל את המגבלה הזאת.
סוניה ברוזלבסקי: יכול להיות שאם הוא יבין שכתוצאה מזה הרבה מאוד עסקאות יעמדו לפירעון מיידי הוא יוכל לאזן.
מנחם בן-ששון: החשש שלי הוא שיפעילו את המהלך הזה כמהלך אוטומטי.
מנחם בן-ששון: כשמה
מנחם בן-ששון: לך אוטומטי מופעל שיקול הדעת הוא שיקול דעת של מכונה ,לא שיקול דעת של אדם.
מנחם בן-ששון: אני רוצה את שיקול הדעת של ראש ההוצאה לפועל.
מנחם בן-ששון: את הדבר הזה הייתי רוצה לצרף.
מנחם בן-ששון: צריך להסב את תשומת ליבו של ראש ההוצאה לפועל שאם הוא מפעיל את סעיף 4 זה צריך להיות עם שיקול דעת נוסף.
תמי סלע: אפשר להוסיף איזו שהיא סיפא שאומרת שההגבלה לא תוטל אם שוכנע רשם ההוצאה לפועל שיהיה בכך להכביד על החייב הכבדה של ממש בשל פירעון מיידי.
אברהם מיכאלי: אחד מהדברים כשבוחנים היום את היכולת של משלם חובות זה אם יש לו כרטיס אשראי.
אברהם מיכאלי: אני לא פוחד שיבוטל הסעיף הזה.
תמי סלע: יש את הרישא שהוחלט לא לשנות אותה.
תמי סלע: היו פה שני תיקונים לנוסח שמופיע.
תמי סלע: תיקון אחד התייחס לתשלום כלשהו בשל עצם סיום החוזה בהודעת החייב.
תמי סלע: תיקון שני הוא למעט עמלת פירעון מוקדם.
תמי סלע: הייתה הצעה להוסיף שהגבלה זאת לא תוטל אם שוכנע רשם ההוצאה לפועל שיהיה בה כדי להכביד על החייב הכבדה של ממש בשל העמדת חובות שהתחייב בהם לפירעון מיידי.
מנחם בן-ששון: אני מציע להוסיף שעל רשם ההוצאה לפועל לבחון הגבלה זו לאור חובות קודמים.
אריה כהן: איך הוא יכול לבחון את הדבר הזה?
מנחם בן-ששון: אני מאוד רוצה בסעיף הזה.
מנחם בן-ששון: אני חושב שזה סעיף אפקטיבי.
מנחם בן-ששון: אני חושב שכשאנחנו חוסמים לאדם את כרטיס האשראי זה דבר שמציק לו.
מנחם בן-ששון: הוא לא יכול לעשות חובות נוספים.
מנחם בן-ששון: הסעיף מנוסח עכשיו בצורה בלתי אפשרית.
דלית דרור: אני לא חושבת שהסעיף מנוסח בצורה בלתי אפשרית.
דלית דרור: יכולה להיות פה הכבדה על החייב כתוצאה מהפירעון המוקדם של ההוראות.
דלית דרור: הסיפא היא שאלה נפרדת.
דלית דרור: היא לא לובנה לגמרי.