GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דלית דרור: אנחנו התנגדנו לה.
דלית דרור: הסעיף הזה הוא סעיף שכבר קיים בהרבה מאוד מקומות אחרים.
דלית דרור: נכון שכאן זה כפוי.
דלית דרור: מהבחינה הזאת יש פה החמרה.
דלית דרור: ההגבלות האלו היו כמענה לביטול המאסרים.
דלית דרור: אני אשמח ששיקול הדעת של ראש ההוצאה לפועל יישאר ברישא של אחד הנוסחים.
דלית דרור: אף אחת מההגבלות לא צריכה להיות מוטלת ללא שיקול דעת.
מנחם בן-ששון: אני מציע שבסעיף (4) לא נוסיף את כל ההטבות, אבל כן נוסיף שזה יהיה תוך מתן תשומת לב של רשם ההוצאה לפועל לחובותיו האחרים.
אברהם מיכאלי: אני מוכן להשאיר את זה לתקנות.
מנחם בן-ששון: בתקנות ייכתב שאי אפשר להטיל עליו את החובות בגין מתנות שהוא קיבל ביום שהוא הנפיק את הכרטיס.
מנחם בן-ששון: דבר שני שאפשר יהיה לכתוב בתקנות זה שרשם ההוצאה לפועל ישים לב לחובות האחרים למנפיק.
תמי סלע: לגבי סיטואציות שלעניינן לא יראו את ההגבלה כסיום חוזה אני חושבת שאפשר לומר ששר המשפטים רשאי לקבוע מקרים שבהם לא יראו את ההגבלה כסיום חוזה.
תמי סלע: זה דבר שרצינו לקבוע אותו כאוטומטי.
תמי סלע: אם רוצים להבנות את שיקול הדעת זה דבר שצריך להיות בחוק.
תמי סלע: את זה אנחנו לא מעבירים לשר, אנחנו רוצים שראש ההוצאה לפועל יבחן.
תמי סלע: אפשר להגיד שזה במסגרת שיקול הדעת הכללי שלו.
מנחם בן-ששון: זה מספק אותי.
תמי סלע: (4) הגבלת החייב מלעשות שימוש בכרטיס חיוב, כמשמעותו בחוק כרטיסי חיוב, התשמ"ו-1986; לעניין זה דין הגבלה כדין סיום חוזה כרטיס החיוב בהודעת החייב; הודעה על כך תינתן למנפיק בדרך שתיקבע בתקנות, ויראו במועד קבלת ההודעה את מועד סיום החוזה; שר המשפטים רשאי לקבוע בתקנות במקרים ובמצבים שלעניינם לא יראו את ההגבלה כסיום חוזה בהודעה מטעם החייב.
דנילו דרמן: הקושי נובע מכך שרצינו למנוע מהחייב להמשיך ליטול על עצמו התחייבויות.
דנילו דרמן: אנחנו יכולים למצוא את עצמנו מטילים חיוב חדש על החייב כתוצאה מהפירעון המוקדם.
תמי סלע: הוא לא חדש.
תמי סלע: הוא כבר התחייב בו.
דניאל דרמן: צריך למצוא פתרון כך שהתחייבויות שהחייב קיבל על עצמו ומתקיימות, כמו עסקאות בקרדיט שהוא מקיים אותן, תמשכנה לחול כאילו לא קרה שום דבר.
דניאל דרמן: זה כולל גם הלוואות.
דניאל דרמן: אנחנו נמצאים פה באיזה שהוא שלב ביניים שהוא לא נפל לגמרי, הוא מתנדנד.
בני לרנר: בשלב הביניים אני לא אוכל לעשות שום דבר.
מנחם בן-ששון: אני מציע להוסיף בסיפא של הסעיף שהרשם יביא בחשבון את התחייבויותיו של החייב למנפיק.
אברהם מיכאלי: בהפעלה של ההגבלה מחמירים את מצבו של החייב.
אברהם מיכאלי: אני רוצה שהרשם ייקח את זה כנתון חובה, לא כשיקול דעת.
דני וקס: זה לא פרקטי.
דני וקס: צריך להשאיר את זה כמו לגבי חייב מוגבל באמצעים וכמו בפשיטת רגל.
דני וקס: אחרי שמטילים עיקולים במדיה ממילא החשבון מוגבל.
מנחם בן-ששון: פסקה (4) יורדת.
נסים אליאס: זה בעייתי מאוד מבחינת התפעול של זה במשרד הפנים.
נסים אליאס: זה ייפגע בשירות שאנחנו נותנים לאנשים.
נסים אליאס: כל הויכוחים יהיו בתוך משרד הפנים.
נסים אליאס: אנחנו מוציאים בשנה כ800 אלף דרכונים.
נסים אליאס: אנחנו עושים 300 הארכות של דרכונים.
נסים אליאס: התורים הם מאוד גדולים.
נסים אליאס: אני מציע להוריד את סעיף (1).
חוה ראובני: עמדתנו הייתה ונשארה שזאת זכות אישית לעומת זכות רכושית.
חוה ראובני: אנחנו חושבים שרישיון נהיגה צריך לשקף את כושר הנהיגה.
חוה ראובני: כל זמן שפושעים רשאים לנהוג כך אנשים שהם לא בסדר מבחינת חובות רשאים לנהוג.
חוה ראובני: אנחנו רוצים לחזור למתכונת שהייתה בהצעת החוק הממשלתית כמו שהיא הוגשה לגבי עיכוב חידוש.
חוה ראובני: זה מרתיע גם אם זה יבוא בעוד תקופה.
חוה ראובני: יודע המרכז לגביית קנסות לספר שאנשים על עיכוב חידוש ממשיכים לשלם.
מנחם בן-ששון: תוכלו להגיש הסתייגות.
חוה ראובני: אנחנו נגיש הסתייגות אם הסעיף יעבור.
מנחם בן-ששון: אני מציע לא לקבל את ההמלצות של שני המשרדים.
מנחם בן-ששון: אני חושב שהממשלה יכולה לדבר בפה אחד.
מנחם בן-ששון: בלי פרק ו' החוק הזה לא קיים.
תמי סלע: הגרסאות החלופיות המוצעות בפסקה (6): לרבות מחמת נכות או מטעמי בריאות הנוגעים לחייב או לבן משפחה התלוי בו/ מחמת נכות, מטעמי בריאות או מטעמים אחרים.
תמי סלע: צריך לזכור שיש שיקול דעת ברישא.
תמי סלע: הגרסה המקורית בהצעת החוק הממשלתית דיברה רק על נכותו של החייב או של בן המשפחה שלו, לא על טעמי בריאות.
תמי סלע: הוספנו את העניין של טעמי בריאות גם לעניין עיכוב יציאה מהארץ.
תמי סלע: זה רלוונטי גם פה.
מנחם בן-ששון: הרשם יכול להחליט לא להפעיל את הסעיף הזה מהסיבות שלו.
תמי סלע: יש דברים ספציפיים שהם יותר קריטיים.
דבי גילד-חיו: רציתי להתייחס לסעיפים קטנים (1) ו(2).
דבי גילד-חיו: קבעו פה רק טעמי בריאות.
דבי גילד-חיו: רציתי לבקש שיוסיפו את המילים "או אם שוכנע שיש טעמים הומניטריים אחרים".
דבי גילד-חיו: נניח שמישהו יספר שאבא שלו נפטר בחו"ל והוא ירצה לנסוע ללוויה.
דבי גילד-חיו: הטעם הזה לא ייכלל פה.
מנחם בן-ששון: יש לו רשות לא להפעיל את הסעיף הזה.
מנחם בן-ששון: אנחנו הוספנו סיפא לסעיף כסעיף סל שאומר אם שוכנע כי הדבר מוצדק בנסיבות העניין, בהתחשב בהליכים וכן הלאה, הוא צריך לבדוק את עצמו 3 פעמים לפני שהוא מפעיל את הדברים.
דלית זמיר: לעניין התוספות שהוספנו בכל אחד מהסעיפים.
דלית זמיר: הכוונה הייתה לבוא ולומר שבמקומות האלה אין לו שיקול דעת.
דלית זמיר: מדובר בדברים מצומצמים.
דלית זמיר: ברור שהשיקולים הכלליים חייבים להתקבל.
דלית זמיר: אפשר להוסיף לרישא את המילים "אם מוצדק בנסיבות העניין ובהתחשב בפגיעה בחייב".
מנחם בן-ששון: זה דבר שנראה לי.
אברהם מיכאלי: נניח יש מצב של אדם שהוגבל והוא לא יכול לקבל דרכון בגלל ההגבלה.
אברהם מיכאלי: קורה מקרה כזה שקרוב של החייב נפטר והוא חייב לנסוע לחו"ל.
אברהם מיכאלי: האם אתם יכולים לתת משהו זמני?
נסים אליאסף: אנחנו מנועים לתת דרכון ותעודת מעבר.
נסים אליאסף: חייבים לתת לו משהו.
סורין גנות: יש תעודת מעבר מוגבלת בזמן.
נסים אליאסף: זה לא יפתור את הבעיה של מישהו שנוסע להלוויה של אבא שלו.
נסים אליאסף: אם הוא מקבל תעודת מעבר הוא צריך ללכת לבקש ויזה.
סורין גנות: תעודת מעבר מחייבת ויזה?
נסים אליאסף: תעודת מעבר מחייבת ויזה.
נסים אליאסף: משרד הפנים לא תמיד עובד 24 שעות ביממה.
נסים אליאסף: מה שיקרה הוא שכאשר יבואו אלינו בבקשה לדרכון אנחנו לא נוכל לתת כי נהיה תלויים בהוצאה לפועל.
מנחם בן-ששון: אתה רוצה להוסיף את המילים "למעט פטירת בן משפחה"?
נסים אליאסף: זה לא רק פטירת בן משפחה.
מנחם בן-ששון: אני יכול להוסיף בן משפחה מדרגה ראשונה.
מנחם בן-ששון: אם יש בעיה לפטירה של קרוב ראשון נמצא פתרון.
מנחם בן-ששון: מה עושים היום כאשר קרוב של מישהו מת וזה יוצא בשבת, או כשמישהו מת וזה 24 שעות ובדיוק נגמר הדרכון?
מנחם בן-ששון: כבר היו דברים מעולם.
מנחם בן-ששון: ראיתי את זה במו עיני אצל שכנים שלי או אצל בני משפחה.
מנחם בן-ששון: מוצאים פתרונות.
מרב אנטבי: צריך להוסיף סעיף שאומר שגם ההוצאה לפועל תהיה בתוך משרד הפנים.
מרב אנטבי: יש בנתב"ג סניף של משרד הפנים.
מרב אנטבי: גם כאשר יש שביתות ואנשים צריכים לצאת דחוף מוציאים להם דרכונים והם יוצאים מהארץ.
מרב אנטבי: לגבי העניין של רכב נכה.
מרב אנטבי: אני מכירה מישהו שהרכב שלו רשום על כל 4 אחיו.
מרב אנטבי: הוא כל פעם מבקש ביטול.
מנחם בן-ששון: האם יש בנמל התעופה תחנה שיכולה להנפיק במקרים חריגים דרכונים לאנשים?
נסים אליאסף: יש תחנה כזאת.
נסים אליאסף: המשמעות של הדבר הזה היא הארכת התורים במשרד הפנים.
מנחם בן-ששון: אני מוריד את סעיף (4) ב66א.
תמי סלע: 66ב(א) הגבלות לפי סעיף 66א לא יוטלו אלא בהתקיים אחד מן התנאים הבאים (1) החייב הובא בפני רשם הוצאה לפועל על פי צו הבאה לפי סעיף 69יב או בא לפניו בדרך אחרת, הוכח לרשם ההוצאה לפועל כי הוא בעל יכולת המשתמט תשלום החוב ולא ניתן הסבר סביר לאי התשלום, ובלבד שגובה החוב הפסוק או גובה החובות הפסוקים במצטבר עולה על 500 / 2000 שקלים חדשים;
מנחם בן-ששון: אני עדיין עומד על סכום של 500, כי 2000 זה 25% מהחובות.
תמי סלע: (2) החוב הפסוק נובע ממזונות המגיעים מן החייב לבן-זוגו, לילדו הקטין או הנכה או להורו,ל מעט חוב מזונות שגובה המוסד לביטוח לאומי לפי חוק המזונות (הבטחת תשלום), התשל"ב-1972 (להלן – חוק המזונות); (3) החייב הוא בעל יכולת המשתמט מתשלום חובותיו כאמור בסעיפים 7ג, 67(ד), 69יא()ד או 69יג(ד), ובלבד שחלפו שישה חודשים ממועד המצאת האזהרה לחייב, בהמצאה מלאה, וגובה החוב הפסוק או גובה החובות הפסוקים במצטבר עולה על 500 שקלים חדשים; ובלבד שהתקיים אחד מאלה: (א) חלפו שישה חודשים ממועד המצאת האזהרה לחייב, בהמצאה מלאה, וגובה החוב הפסוק או גובה החובות הפסוקים במצטבר עולה על 10000 שקלים חדשים; (ב) חלפה שנה מועד המצאת האזהרה לחייב בהמצאה מלאה וגובה החוב הפסוק או גובה החובות הפסוקים במצטבר עולה על 2000 שקלים חדשים; (ג) שר המשפטים רשאי לשנות, בצו, באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, את התקופה והסכום הקבועים בסעיף קטן (א).
מנחם בן-ששון: אנחנו מורידים את האמצעי של המאסר.
מנחם בן-ששון: אנחנו חייבים לתת חלופות.
מנחם בן-ששון: אם מסתכלים על חלוקת החובות, אז עד 500 שקלים זה 6% מהחובות, עד 2000 שקלים זה 26% מהחובות.
מנחם בן-ששון: החובות האלה צוברים לאחר מכן כל מיני תוספות שאנחנו לא רוצים.
מנחם בן-ששון: זה לא המסלול המהיר.
מנחם בן-ששון: פה אנחנו מדברים על מסלול שנוסף עליו שכר טרחה.
מנחם בן-ששון: אנחנו לא מעוניינים לצבור את זה.
מנחם בן-ששון: אם אני מוסיף 38% ועוד 26% ועוד 6% ועוד אחוז אחד הגענו ל80% מהחובות.
מנחם בן-ששון: אני רוצה שהחוק יהיה אפקטיבי לאנשים עם 500 שקלים.
מנחם בן-ששון: אם את האמצעים האלה אתם לא נותנים אז לא עשינו דבר וחצי דבר.
מנחם בן-ששון: ההנחה שלי היא שכל החוק הזה עם 2 זרועות: הזרוע האפקטיבית של המסלול המהיר, והזרוע של המסלול היעיל.
מנחם בן-ששון: היעילות היא 500 שקלים.
מנחם בן-ששון: יגיד לי המפקח על הבנקים שאם אני כותב אותו כחייב מוגבל באמצעים מחר בבוקר סוגרים לו את כל המדפים.
חני שני: רציתי להסב את תשומת לב הוועדה למשמעות של הגבלה בנסיבות מיוחדות.
חני שני: לקוח שהוא מוגבל מיוחד הוא מוגבל חמור.
חני שני: מוגבל חמור הוא אדם שמגבילים את כל החשבונות הנוספים שיש לו בבנקים.
חני שני: בהתאם לחוק שיקים ללא כיסוי תקופת ההגבלה הזאת היא בין שנה ל5 שנים.
חני שני: גם אם ההגבלה מסתיימת לאחר 5 שנים הבנקים נוהגים לשמור מידע על אותם אנשים לפחות לעוד 3 שנים.
מנחם בן-ששון: האם הם רשאים לפתוח חשבון בבנק אחר?
חני שני: על פי חוק שיקים ללא כיסוי מוגבל חמור ומוגבל רגיל לא יכולים לפתוח חשבונות.
חני שני: אנחנו מסייעים להם לפתוח חשבונות ללא שיקים.
חני שני: בדרך כלל זה מצריך התערבות של בנק ישראל.
חני שני: הבנקים לא נוהגים אוטומטית.
חני שני: בדרך כלל אדם מוגבל לתקופה של 5 שנים פלוס 3 שנים לפחות.
חני שני: אנחנו טוענים שה500 שקל זאת אוכלוסייה רבה מידי שתוגבל בנסיבות האלה.
מנחם בן-ששון: הרשם לא צריך לעשות את זה.
מנחם בן-ששון: הוא רשאי.
מנחם בן-ששון: הרשמים ישקלו בדעתם ויתנו הנחיה שכל מקרה מ1000 שקל ומטה יבוא אליהם להכרעה.
מנחם בן-ששון: אתם תעשו מעגלים.
מנחם בן-ששון: בשלב הראשון תאסרו עליהם דבר א', בשלב השני דבר ב', בשלב השלישי תפעילו נשק יום הדין שזה רישיון נהיגה.
מנחם בן-ששון: יהיה איזה שהוא מסלול.
מנחם בן-ששון: כך אמרנו כשעסקנו בחוק.
מנחם בן-ששון: למה חשוב לי לחוקק על 500 שקלים וחצי שנה?
מנחם בן-ששון: חצי שנה נותנת לאדם אוויר.
מנחם בן-ששון: היינו עם המצאה מלאה.
מנחם בן-ששון: הוא היה יכול להגיע לבדיקת יכולת.
מנחם בן-ששון: אני רוצה שהמהלך הזה יהיה אפקטיבי.
מנחם בן-ששון: אם היינו חברה נורמאלית כמו במקומות אחרים לא הייתי מבקש את זה.
מנחם בן-ששון: גן העדן לחייבים הוא גיהינום בסוף היום.
מנחם בן-ששון: אני רוצה שהאיזון ילך לנקודת כובד אחרת.
מנחם בן-ששון: אני רוצה שכשמגיע ראש ההוצאה לפועל החדש הוא יתחיל עם כלים אפקטיביים.
מנחם בן-ששון: זה שיקול דעתו של המחוקק.
חני שני: יש 41 אלף חייבים מוגבלים.
חני שני: האם להוצאה לפועל יש אפשרות טכנית לפעול עם אוכלוסייה הרבה יותר גדולה ובצורה יסודית ומדויקת ולא להזרים לבנק ישראל מידע לא מלא ולא שלם או אפילו שגוי?
מנחם בן-ששון: את זה עשיתם ב7 השנים האחרונות.
מנחם בן-ששון: זה נכון שמזה חצי שנה במקום 2000 כתוב 500, אבל גם נכון שעד היום לא הייתה שום מגבלה.
חני שני: אני מקווה שהמספר לא יגדל בצורה כזאת שלא ניתן יהיה לעבוד בצורה יסודית כפי שהיום.
דבורה שדה: הציפייה שראשי ההוצאה לפועל יעשו את הבניית שיקול הדעת בכזאת צורה היא לא מתקיימת במציאות.
דבורה שדה: אם לא תהיה הבנייה של שיקול הדעת על ידי המחוקק אנחנו צופים שזה לא יקרה מעצמו, מה גם שזה עשוי להביא לחוסר שוויון.
מנחם בן-ששון: אני ביקשתי מהייעוץ המשפטי להבנות את זה ברמות.
מנחם בן-ששון: התשובה הייתה שזה לתקנות.
מנחם בן-ששון: אני מוכן להכניס את זה לחוק.
מנחם בן-ששון: אני רוצה שזה יחול על 500 אחרי חצי שנה.
מנחם בן-ששון: אני רוצה שיהיה שיקול דעת אם במקרה כזה מפעילים את הסעיף, לכן כתבנו בסעיף 66א שהוא יבדוק את היכולות.
מנחם בן-ששון: לי חשוב שבסל יהיה חייב מרמה 0.
מנחם בן-ששון: זה חשוב לי לא משום שאני דואג רק לזוכה, אלא גם משום שאני דואג לחייב.
סוניה ברוזלבסקי: ההסתייגות שלנו לא נובעת מהחשש שבנק ישראל יוצף בפניות.
סוניה ברוזלבסקי: אנחנו סבורים ש500 שקל זה לא מידתי.
מנחם בן-ששון: הצעתי בזמנו שיהיו מעגלי הפעלה.
מנחם בן-ששון: מעגל ההפעלה הראשון יהיה הדבר הרך ביותר.
מנחם בן-ששון: מעגל שני יהיה המעגל הבינוני.
מנחם בן-ששון: המעגל השלישי יהיה נשק יום הדין.
מנחם בן-ששון: אני לא מעוניין ליצור היום בחוק את כל הדרגות שמונעות מהרשם להיות אפקטיבי, כי אם אני אמנע ממנו להיות אפקטיבי לא עשיתי שום דבר.
מנחם בן-ששון: זה בידיו אם הוא רוצה להיות אפקטיבי.
מנחם בן-ששון: אנחנו נמצאים באיזו שהיא תקופת מעבר.
מנחם בן-ששון: הלוואי שלא נצטרך אותו בכלל.
מנחם בן-ששון: הלוואי שמעצם העובדה שיתפרסם ברשומות שיש כזה נשק אנשים יתחילו לשלם.
יחזקאל סיבק: הכותרת של הסעיף היא הטלת מגבלות.
יחזקאל סיבק: חוק ההוצאה לפועל מטיל מגבלות.
יחזקאל סיבק: משתמש שיצטרך להבין את ההבדל בין 66א(2) ובין סעיף 14 לחוק בעניין עיכוב יציאה יצטרך לדפדף עד לסוף פרק ו(1) כדי להבין שזאת לא סיטואציה דומה.
יחזקאל סיבק: הפרק לא דן בהטלת מגבלות.
יחזקאל סיבק: הכותרת של הפרק היא חייב הסרבן.
יחזקאל סיבק: את זה מגלים רק אחרי שמדפדפים ב66ב(א)(1).
יחזקאל סיבק: אני מגלה שאני לא מטיל את זה על כל חייב אלא על החייב הסרבן.
יחזקאל סיבק: זה היה משנה לנו את הדיון בסעיף קטן (4), כי בסעיף קטן (4) היינו אומרים שזה לא לחייב הרגיל אלא לחייב שעבר את שלבי המיון של הסרבנות.
יחזקאל סיבק: זה מקל על כל הדיון.
יחזקאל סיבק: זה המעגל הקיצוני.
יחזקאל סיבק: אם המעגל יהיה קיצוני מידי יש למערכת כלים לאזן אותו בשני מישורים.
יחזקאל סיבק: המישור האחד זה מערכת ערעורים שתהיה קלה יותר.
יחזקאל סיבק: המעגל הנוסף, שאני מניח שיתפרץ ויפרח למרות שהם עוד לא יודעים על זה, זה מעגל פשיטות הרגל.
מנחם בן-ששון: לפי תפישתך האידיאולוגית זה בסדר.
יחזקאל סיבק: לפי תפישתי האידיאולוגית כך צריך להיות.
יחזקאל סיבק: במבנה של הפרק יש טעות בסיסית.
יחזקאל סיבק: אם היינו מתקנים את הטעות הבסיסית הזאת הדיון היה שונה.
תמי סלע: החייב הסרבן כפי שמופיע כאן זה גם החייב שאפשר להטיל עליו פקודות מאסר.
יחזקאל סיבק: כשתשווי את זה לעניין עיכוב יציאה תראי את ההבדלים.
תמי סלע: שם זה עיכוב יציאה כאשר מוכיחים כל מיני נסיבות של הברחת נכסים או בריחה של החייב.
תמי סלע: פה זה בתנאים אחרים.
תמי סלע: אי אפשר להגיד שזה חייב סרבן במובן זה שזה במקרים קיצוניים.
אברהם מיכאלי: למה 66א רישא לא כולל את מה שכתוב ב66ב(א) (1) לגבי משתמט?
תמי סלע: אלה תנאים להטלת המגבלות.
אברהם מיכאלי: כשלרשם אין את ההכוונה שמדובר במשתמטים ובסרבנים הוא מפעיל את זה גם במקרים אחרים.
תמי סלע: אפשר לומר בהתקיים התנאים האמורים בסעיף 66ב.
מנחם בן-ששון: הכותרת תהיה: פרק ו'1: הטלת מגבלות על חייב המשתמט מתשלום חובותיו.
שוקי אייכנבאום: אנחנו מדברים על החייב המשתמט, על החייב שבוחר את דרכו כדרך ההשתמטות.
שוקי אייכנבאום: בסכומים נמוכים קשה להצביע על דרך.
שוקי אייכנבאום: זה יכול להיות חוב אחד, זה יכול להיות יותר.
שוקי אייכנבאום: זה לא מצביע בהכרח על הדרך של החייב.
שוקי אייכנבאום: ככל שנעלה בסכום – אני לא אומר סכום גבוה – זה יותר יאפיין את אותם חייבים שדרכם היא דרך ההשתמטות.
מנחם בן-ששון: זאת שאלה של קונספציה, שאלה של תפישת עולם.
מנחם בן-ששון: אני חשבתי שאני יכול לעזור לחייבים טוב יותר ב500 שקל.
מנחם בן-ששון: אני יכול לעזור להם בתקופה של חצי שנה.
מנחם בן-ששון: כך אני יכול בבת אחת לרפא את הסטטיסטיקה החולה והנוראה הזאת של 78% מהתיקים.
מנחם בן-ששון: זה לא תיק אחד.
מנחם בן-ששון: מדובר במאות אלפים של תיקים.
מנחם בן-ששון: אם לא פתרתם את הבעיה בחוק שהכנתם אותו כל כך הרבה שנים במסלול מהיר ובאמצעים אלקטרוניים לגבי החובות הקטנים, תפסיקו את כל הרפורמה הזאת, היא טעות.
מנחם בן-ששון: את זה תדעו תוך שנתיים.
תמי סלע: ההצעה היא לקבוע איזה שהוא מדרג שמאפשר להגיע לחובות של 500 אחרי תקופה של שנה ולאחר תקופה של חצי שנה להפעיל את המגבלות רק על חובות מעל 2500 שקלים.
מנחם בן-ששון: אמרנו שיש אפשרות להפעיל על 500 שקל אחרי שנה.
מנחם בן-ששון: גם את זה בידיו של הרשם לקבוע.
מנחם בן-ששון: את כל השיקולים האלה הוא יכול לקבוע.
מנחם בן-ששון: במסגרת מה שנתתי לו הוא יכול לקבוע כל מיני מדרגים.
מנחם בן-ששון: את המדרגים אני לא רוצה להגיד בחוק.
מנחם בן-ששון: אני רוצה לתת לו את האפשרות לקבוע אותם.
תמי סלע: זה צריך להיות בתקנות של שר המשפטים.
מנחם בן-ששון: ההיגיון שלי אומר שהוא יבנה מעגלי פעילות.
לאה רקובר: אם הסמכות לא תיקבע בחוק הוא לא יהיה רשאי.
תמי סלע: יש לו שיקול דעת מאוד רחב לא להפעיל.
מנחם בן-ששון: כשאני אומר שרשאי רשם ההוצאה לפועל פירושו של דבר שהוא לא חייב.
מנחם בן-ששון: אני לא יכול לבוא אליו בטענות.
אריה כהן: אני הייתי מעדיף שיהיה מוגדר בתקנות, כדי שלא ייוצר מצב שרשם אחד יקבל כך ורשם אחר יקבל אחרת.
פאבלו לרנר: נכון שמבחינה סובייקטיבית קשה לדעת מראש אם פוגע יותר רישיון נהיגה או כרטיס אשראי, אבל נדמה לי שבהצעה הראשונה הייתה אבחנה בין ההגבלה על אשראי לדרכים האחרות.
פאבלו לרנר: האבחנה הזאת יש בה היגיון, כי השלילה של כרטיסי האשראי או הגבלה על חשבון הבנק זה הלכה למעשה המשך של נקיטת אמצעים נגד הרכוש.
פאבלו לרנר: עיכוב יציאה מהארץ ושלילת רישיון נהיגה זה אמצעים כפייתיים שאין להם קשר הכרחי עם מצב רכושי.
מנחם בן-ששון: אנחנו עומדים להציע ששר המשפטים יהיה רשאי לקבוע תקנות לעניין סעיף זה.
יחזקאל סיבק: בחוק יש מדרג.
יחזקאל סיבק: החוק קובע שמנהל בתי המשפט רשאי לקבוע על גבי טופס האזהרה את התשלום שמונע את המאסר.
יחזקאל סיבק: אחרי שלחייב נפתח תיק הוא רשאי להגיע לחקירת יכולת.
מנחם בן-ששון: מה שאני נותן לשר המשפטים זה אפשרות להתקין תקנות.
יחזקאל סיבק: לא מפריע לי כל עוד זה מוגבל לסעיף החייב הסרבן.
מנחם בן-ששון: אני התייחסתי לסעיף החייב הסרבן.
תמי סלע: יש סמכות לשר המשפטים לקבוע תקנות לביצוע החוק בכל עניין שהוא בוחר.
תמי סלע: סתם לקבוע שבסכומים כאלה רק אחרי תקופה כזאת וכזאת זה משהו שנראה לי מאוד בעייתי.
תמי סלע: אפשר יהיה לקבוע שבסכומים כאלה בודקים קודם אם ביצעו את ההליכים האלה והאלה.
תמי סלע: אפשר יהיה בהוראות בתקנות לקבוע איזו שהיא קשירה של מה הבחינה שעושים, איזה הליכים בודקים.
תמי סלע: 66ב.
תמי סלע: חלפו 6 חודשים ממועד המצאת האזהרה לחייב כהמצאה מלאה וגובה החוב הפסוק או גובה החובות המצטברים עולה על 2500 שקלים חדשים.
תמי סלע: חלפה שנה ממועד המצאת האזהרה וגובה החוב הפסוק או החובות הפסוקים המצטבר עולה על 500 שקלים.
תמי סלע: שר המשפטים רשאי לקבוע הוראות לעניין ביצוע סעיף זה.
מנחם בן-ששון: מי בעד סעיף 66ב?
מאיר בינג: החוק נתן את המסגרת לגבי מתי אפשר להטיל את הסנקציות, לכן בתקנות לא נקבעו זמנים שונים.
מאיר בינג: הגורם המינהלי לא יחליט שמטילים את הסנקציות במקרים כאלה או אחרים, אלא הוא יבוא ויאמר שלמרות שעל פי החוק הרשם רשאי להטיל סנקציה, במקרה הזה הוא לא יטפל.
מאיר בינג: אני לא בטוח שיש פה התערבות מינהלית בצד השיפוטי.
מאיר בינג: יכול להיות שיותר נכון שזה לא יהיה בתקנות אלא דווקא לתת למנהל המערכת לקבוע.
מנחם בן-ששון: אני חושש שמא המערכת תיכנס לכל מיני מהלכים שיוציאו את האיזון ממה שיש בחוק הזה.
מנחם בן-ששון: בחוק הזה יש הרבה מאוד איזונים, לכן אני צריך את ועדת חוקה.
מנחם בן-ששון: המסלול הולך בדרך כלל באמצעות השר.
מנחם בן-ששון: אני לא יכול להריץ את מנהל בתי המשפט לוועדת חוקה לתת תקנות.
מנחם בן-ששון: נראה לי מאוד ברור שהרפורמה הזאת צריכה להיות עם השגחה מוקפדת של הנהלת בתי המשפט, של שר המשפטים, כי הנזק שיכול להתרחש, אם הרפורמה תיעשה לא נכון, הוא נזק יותר גדול מזה שהיא פועלת עשרות שנים לא נכון.
מנחם בן-ששון: אני מבקש שהשר יקבל את זה לא משום שאני חושב שזה לא יהיה איש המינהל או איש המשפט.
מנחם בן-ששון: הוא ילך אל השופט ויגיד לו להחליט כך וכך.
מנחם בן-ששון: אין סיבה שיהיה סכסוך בין המערכות.
מנחם בן-ששון: הם יגיעו אל השר ויגידו שצריכים להפעיל את זה בדרך כזאת וכזאת.
מנחם בן-ששון: אני לא אומר את זה מתוך ידיעה.
מנחם בן-ששון: יש יותר מידי תחומים אפורים בצד התפקוד של המערכות האלו שיכולים למשוך אותן להכרעות של צווים שאחר כך יגרמו לחורבן שאנחנו לא מעוניינים בו.
מנחם בן-ששון: החוק הזה מגן על חייבים ועל זוכים.
מנחם בן-ששון: החוק הזה דואג באיזו שהיא צורה למערכת בתי המשפט.
מנחם בן-ששון: למרות עומס העבודה בוועדת חוקה הייתי רוצה שוועדת חוקה תראה מה המשמעות של דבר כזה וכזה על עוד 3,4 פריטים.
מנחם בן-ששון: זה לא כי החוכמה היא אצלנו, אלא כי רכשנו ניסיון לא קטן בחוק.
מנחם בן-ששון: הייתי שמח אם חלק מהדברים היו מתנהלים באמצעות צווים מינהלים, אבל החששות שלי גדולים מאוד.
תמי סלע: התראה בדבר הגבלה 66ג.
תמי סלע: לא תיכנס הגבלה לתוקף אלא לאחר שמנהל ההוצאה לפועל שלח לחייב התראה וחלפו 30 ימים מיום משלוח ההתראה; בהתראה יצוין כי רשם ההוצאה לפועל הטיל הגבלה וכי היא תיכנס לתוקף בתוך 30 ימים מיום שנשלחה, אלא אם כן ייפרע החוב, או שהחייב יתייצב לחקירת יכולת בכל לשכת הוצאה לפועל לפי בחירתו, וישכנע את רשם ההוצאה לפועל כי הוא אינו בעל יכולת המשתמט מתשלום חובותיו – או תינתן החלטה אחרת בידי רשם ההוצאה לפועל.
יחזקאל סיבק: האם הרשם לא יכול לגמור את חקירת היכולת ולקבוע שהוא חייב משתמט?
אריה כהן: צריך לכתוב פה לא רק שהוא שלח לחייב אלא גם את המילים "או שהוא הודיע לו במעמד החקירה".
דבורה שדה: אם ניתנה לו החלטה באותו מעמד, אז שיהיה 30 ימים מרגע שהוא ידע על זה.
ענת ליברמן: אני לא מבינה למה צריך להמתין את ה30 יום האלה.
ענת ליברמן: ההתראה שאנחנו שולחים היא כדי ליידע אותו על זה שאנחנו הולכים להטיל עליו הגבלה.
יחזקאל סיבק: צריך את ה30 יום האלה, כי צריך לאפשר לו להגיש ערעור בטווח הזמן הזה.
ענת ליברמן: לרשם יש אפשרות לפי סעיפים אחרים לא להטיל את ההגבלה.
ענת ליברמן: אם הוא נמצא בפניו במעמד של חקירת יכולת והוא אומר לו שהוא רוצה לשלם, אז סביר להניח שהוא ייתן לו את הזמן הזה על מנת לשלם.
ענת ליברמן: ההתראה הזאת שנתנו היא כדי שהוא יבוא ויבקש לא להטיל עליו את ההגבלה.
מאיר בינג: אפשר במקרה הזה לתת רק שבועיים, כי במקרה הרגיל יש לו אפשרות לגייס כסף או לבוא בפני רשם ההוצאה לפועל.
בקי כהן-קשת: זה לא ייכנס לתוקף אם הוא שילם, אם ניתנה החלטה אחרת בידי הרשם או אם הוא התייצב.
תמי סלע: הסיפא מאפשר לתת כל החלטה.
אריה כהן: אני רוצה להתייחס לכך שהחייב התייצב לחקירת יכולת בכל לשכת הוצאה לפועל.
אריה כהן: אני חושב שצריך להתייצב רק באותה לשכה בה נפתח התיק.
אריה כהן: כוח האדם שלנו מתוקנן לפי היקפים של פעילות בלשכות.
אריה כהן: יומני הרשמים בכל הלשכות הם יומנים עמוסים.
אריה כהן: היום נקבעים חקירות יכולת לעוד 3 חודשים.
אריה כהן: אדם שמגיע היום לדבר שלא מתוכנן גורם לעיכוב בטיפול של הבקשות השוטפות.
מנחם בן-ששון: תמצא לי פתרון לזה שיפתחו תיקי הוצאה לפועל באילת ובבית שאן וישימו שם את כל התיקים של גוש דן.
אריה כהן: ברוב המקרים התיקים נפתחים באזור המגורים של החייב.
אריה כהן: בנושא ההגבלה מי שיכול לבטל זה רק אותה לשכת האם.
אריה כהן: אדם שמתייצב צריך למלא שאלון ולחתום על טופס ויתור סודיות.
אריה כהן: צריך להעביר את זה ללשכת האם.
אריה כהן: הוא לא יכול להכניס את זה לתיק.
אריה כהן: יש הרבה תהליכים שאתה מגביל מהוועדה.
אריה כהן: אתה תמנע בדבר הזה את הטיפול האמיתי והמקצועי בתיק.
מנחם בן-ששון: חשוב שזה יהיה בכל לשכה של הוצאה לפועל.
מנחם בן-ששון: זה מהלך שהזוכה לא נמצא בו.
מנחם בן-ששון: זה מהלך מול הרשם.
מנחם בן-ששון: הרשם הטיל כבר מגבלה.
מנחם בן-ששון: הוא רוצה להסיר אותה.
מנחם בן-ששון: אני מניח שרובם יבואו וישלמו.
מנחם בן-ששון: אתה עושה כל מיני שינויים כתוצאה מהחוק.
אריה כהן: אתה הולך למישהו שבכלל לא יודע במה מדובר.
אריה כהן: החייב ילך לרשם שממנו הוא יקבל את הביטול.
מנחם בן-ששון: שעה וחצי ביום תהיה מיועדת לאנשים שמגיעים און ליין.
מנחם בן-ששון: מערכת המחשוב שלכם תהיה מערכת נורמאלית.
מנחם בן-ששון: כשנכנסתי לרופא במקום מגורי החדש הוא מיד קיבל את פרטי התיק הרפואי שלי.
מנחם בן-ששון: זה בדיוק מה שאתה תעשה.
מנחם בן-ששון: כל רשם יוכל להסתכל על התיק.
מאיר בינג: אני יודע שגם במערכת המשפט יש בקשות להעביר תיקים ממקום למקום.
מאיר בינג: אחד החששות זה שרוצים ללכת לשופט שיודעים שהוא יותר רחמן.
מאיר בינג: אני חושב שצריכים להגיע ללשכה בה מתנהל התיק, למעט במקרה שכתובת המגורים שלו היא מעל ל-60 קילומטרים.
מנחם בן-ששון: אתה לא יכול להגביל את זכויותיו של האדם.
מנחם בן-ששון: כמות השגיאות שיכולה להיעשות היא אדירה.
מנחם בן-ששון: צריך לפתוח את המערכת לכולם.
מנחם בן-ששון: זה חייב להיות עם אפשרות ונגישות.
מנחם בן-ששון: קנינו לכם מחשבים, נתנו לכם כוח אדם, הורדנו לכם את העומס, חילקנו לכם את המערכת.
יחזקאל סיבק: הדיון גלש פה לשאלת החקירות בפני הרשם בהוצאה לפועל.
יחזקאל סיבק: החקירות בפני רשמי הוצאה לפועל שלא בלשכת אם הן במקרה הטוב לא יעילות, במקרה הגרוע מבישות לחלוטין.
יחזקאל סיבק: חלק גדול מהחקירות הן רשלניות ברמה שאם זה היה נעשה על ידי אנשים פרטים זה היה עילה לתביעה.
יחזקאל סיבק: אם רוצים להישאר במצב של הבאת חייבים לא ללשכת אם צריך ליצור נוהל לחקירה.
יחזקאל סיבק: לא ייתכן שכל רשם הוצאה לפועל שנמצא יומיים בתפקיד ישאל איפה אתה גר, איפה אתה עובד ולפי זה יחליט על 100 שקלים.
יחזקאל סיבק: יש צורך בהאחדה של השאלות.
יחזקאל סיבק: זה כולל שאלות לגבי תאגידים.
יחזקאל סיבק: יש שאלון שנמצא בפקודת פשיטת רגל.
יחזקאל סיבק: זה שאלון מקיף.
יחזקאל סיבק: יש שתי אפשרויות: או שהלשכה שאליה הוא מגיע תעבוד לפי נוהל, או שהוא יצטרך להתייצב בלשכת האם.
ויקטור פישר: אני מבין את אדוני שרוצה לדאוג שהחייבים יוכלו להופיע בלשכות שקרובות למקום מגוריהם.
ויקטור פישר: מה אדוני יגיד במצב שהחייב לא מופיע בלשכה שלו כי הוא שמע שבבית שאן יש רשם טוב?
ויקטור פישר: למה לא להגביל את זה כך שזה יהיה או בלשכה במקום מגוריו או בלשכת האם?
מנחם בן-ששון: מקובל עלי.
מנחם בן-ששון: השאלה מה זה מקום המגורים.
אריה כהן: מקום המגורים הוא לפי מה שכתוב בתיק.
תמי סלע: האם הבקשה לביטול של הגבלה צריכה להיות מוגשת ללשכת האם, או שהיא יכולה להיות מוגשת בכל לשכה שהיא?
אריה כהן: רק ללשכת האם.
תמי סלע: אני חושבת שעדיף לאפשר לו להגיש את הבקשה לביטול בכל לשכה, לא לגבי חקירת היכולת.
אריה כהן: כל החומר בתיקי ההוצאה לפועל, למעט לשכה אחת, סרוק.
אריה כהן: המערכת ממוחשבת ומלאה.
אריה כהן: כל רשם יכול להיכנס ולהסתכל על ההליכים.
אריה כהן: הבעיה היא שאם יבואו אנשים שהם לא בסדר העבודה של הרשם הוא לא יוכל לתת להם את הזמן המתאים.
אברהם מיכאלי: צריך לבדוק מה המטרה של ההתייצבות הראשונית.
אברהם מיכאלי: יש היגיון בזה שהמערכת אומרת שהיא לא יכולה להתמודד עם עומס של תיקים בלשכה אחת.
תמי סלע: המטרה של ההגבלה הזאת היא כדי שאנשים יבואו לשלם.
דבי גילד-חיו: רציתי לחזור לעניין של משלוח ההתראה.
דבי גילד-חיו: כל המטרה של הסעיף הזה היא לאפשר הליך הוגן בהקשר של הטלת המגבלות החמורות.
דבי גילד-חיו: אף אחד לא טורח לראות אם האדם קיבל או לא קיבל את ההודעה.
דבי גילד-חיו: לפחות לגבי אחוז מהאנשים לא יתנהל הליך הוגן.
דבי גילד-חיו: יבוא אדם ויגיד שהוא לא ידע שהטילו עליו את זה.
דבי גילד-חיו: אני מבינה שנשלחו לו התראות בעבר, אבל לפחות אפשר משהו ביניים.