GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
23591: לשם מטרה זאת מוצע להעביר את זה מקנס קצוב ואחיד לקנס לפי מספר בעלי-החיים המיובאים, 800 שקלים לכל בעל-חיים ו-800 שקלים לכל בהמה, אם לא ניתנה הודעה.
23591: זה בניגוד לקיים היום, שזה סכום קצוב, לא משנה מספר בעלי החיים שיובאו.
23591: זה השינוי המרכזי.
23591: שינוי נוסף לגבי תקנה 9(ג).
23591: הסעיף הזה קובע "לא יכניס אדם לתחנת הסגר או למקום הסדר בעלי-חיים, כלים, ציוד וחומרים ולא יוציאם משם, אלא לפי היתר מאת הרופא".
23591: ברגע שבעלי-החיים מגיעים מחוץ-לארץ מכניסים אותם לתחנת הסגר, שם הם נמצאים כמה ימים, הם עוברים בדיקות ותהליך מסוים.
23591: מוצע להגדיל את הקנס הקיים כיום על הוצאה או הכנסה של כלים מההסגר הזה, מ-2,500 שקלים ל-3,500 שקלים, גם זה בהתאמה לסעיף 20 בפקודה, שנקבע לגביו קנס בשיעור קודם, גם על הוצאה או הכנסה של בעלי-חיים, כלים וכדומה, שם מדובר על אזור נגוע, אזור שיש בו חשש למחלות.
23591: העבירה היא דומה, לא אותו דבר, אבל בהחלט בהקשר דומה.
23591: שם מדובר על אזור נגוע, כאן מדובר על תחנת הסגר שבה נמצאים בעלי-החיים, וההוצאה וההכנסה משם עלולה לגרום להתפשטות של מחלות, להוצאה של נגיפים וכדומה.
23591: לכן מוצע להתאים את הקנס הקבוע פה לקנס שכבר קבוע לגבי ההוראה שבפקודה, להגדיל אותו מ-2,500 שקלים ל-3,500 שקלים.
23591: אלה השינויים שמוצעים בתקנות.
מנחם בן-ששון: הערות?
מנחם בן-ששון: אני יכול לאשר?
משה שרוני: בלי בעיות.
משה שרוני: תקנות העבירות המינהליות (קנס מינהלי – מחלות בעלי-חיים) (תיקון), התשס"ח-2008 אושרו.
מנחם בן-ששון: רבותי, אני מאשר לכם.
מנחם בן-ששון: אני מקווה שאתם תספרו לנו בעוד שנה, נניח, שהתקנות האלה הועילו.
מנחם בן-ששון: על סדר היום הצעת חוק הפטנטים (תיקון – ועדת פיצויים ותגמולים), התשס"ו-2006, של חבר הכנסת מיכאל איתן.
מנחם בן-ששון: אני חוסך לכם את התיאור של ההצעה.
מנחם בן-ששון: בסיכומו של דבר, הוא רוצה להתמודד עם בעיית הפיצויים לממציא ששר הביטחון עיכב או מנע את רישום הפטנט שהמציא מטעמי ביטחון והתמלוגים שצריך לתת לו משום שההמתנה הזאת היתה בעייתית בשבילו.
מנחם בן-ששון: שיעור הפיצויים והתמלוגים כאשר אין הסכם נקבע על-ידי ועדה שצריכה לתת את החלטתה ואין שיעור זמן סופי למתן ההחלטה.
מנחם בן-ששון: לכן מבקש חבר הכנסת איתן, דבר ראשון לקבוע את משך זמן הדיונים – הוא הציע שנה, ודבר שני שיהיה ערעור על ההחלטה בפני בית-המשפט העליון.
מנחם בן-ששון: זאת המסגרת.
הווארד פולינר: אנחנו ערים לבעיות שיש בוועדות הקיימות ומברכים על היוזמה של הצעת החוק.
הווארד פולינר: במקביל אנחנו עובדים על הצעת חוק ממשלתית מקיפה יותר לעומת מה שחבר הכנסת איתן מציע בשלב זה.
הווארד פולינר: ההצעה הממשלתית עדיין לא מוכנה.
הווארד פולינר: יש תרשימי זרימה שמתארים את מה שאנו מתכוונים לעשות.
הווארד פולינר: אנחנו מוכנים לתמוך בהצעת החוק הפרטית של חבר הכנסת איתן, ואולי לקראת הקריאה השנייה והשלישית נוכל למזג בין ההצעה שלו ובין ההצעה שלנו.
הווארד פולינר: בהצעת החוק שלפנינו כתוב שחבר הוועדה יהיה שופט מחוזי, ולכך אנו מסכימים.
הווארד פולינר: אנחנו לא יכולים לתמוך בערעור לבית-המשפט העליון, אלא לבית-המשפט המחוזי, ורק אם יהיה אחר-כך ערעור נוסף יידון בבית-המשפט העליון.
מנחם בן-ששון: זה זכות ערעור או רשות ערעור?
ורד קירו-זילברמן: רשות ערעור.
ורד קירו-זילברמן: אבל נראה לי שלא צריך לציין את זה כאן.
מנחם בן-ששון: השאלה אם זה בזכות או ברשות.
ורד קירו-זילברמן: זה יהיה ברשות.
הווארד פולינר: יש קושי גם לגבי התקופה שנקבעה לקבלת ההחלטות.
הווארד פולינר: קשה לקבל את ההחלטה בתוך שנה.
הווארד פולינר: אינני יודע אם בתוך שנתיים ניתן לעשות את זה.
הווארד פולינר: לפעמים לא לטובת הממציא להגביל את הזמן.
הווארד פולינר: אם רוצים לכתוב בחקיקה שיש זמן קצוב אני ממליץ שלפחות יתאפשר לתת הארכות על התקופה הזאת.
מנחם בן-ששון: לא אתן הארכות, אבל בהחלט אסכים להכפלת הזמן, כלומר לקבוע שנתיים.
מנחם בן-ששון: זה נראה לי סביר לקראת הקריאה הראשונה, ואחרי זה נראה לאן אתם מתכוונים ללכת.
מנחם בן-ששון: הרי כל הרעיון של הצעת החוק היה להגיע לפרק זמן קצוב.
מנחם בן-ששון: אם אנחנו מתחילים עם הארכות זה עשוי להיגרר.
מנחם בן-ששון: אפשר בהחלט למצוא דרך להידברות, וזה צריך להיות בנוסח, בין בעל הפטנט הניזוק ובין הוועדה אם ייווכח שטובת העניין דורשת קבלת הארכה.
מנחם בן-ששון: מנגנון כזה צריך להיות מיוחד, עם נימוקים וכן הלאה.
מנחם בן-ששון: אם ניסחנו מנגנון כזה, מה טוב.
מנחם בן-ששון: אם לא, נקרא את הנוסח המוצע.
ורד קירו-זילברמן: הייתי רוצה לשמוע הבהרה לגבי משך התקופה כדי להבין בעצמי.
מנחם בן-ששון: ידוע לנו שעוסקים כאן במקרים נדירים.
מנחם בן-ששון: היו אחד או שניים.
מנחם בן-ששון: לכן לא הטרחתי אתכם בינתיים בשיחה.
הווארד פולינר: נדירים מאוד.
הווארד פולינר: אולי נקבל קצת רקע עובדתי מהם.
מנחם בן-ששון: אני מוכן לשמוע רקע, אבל עדיין רוצה להבין מה תרוויחו במנגנון של שנה, מה אתם לא יכולים להספיק, מדוע זה מזיק לממציא, למה שנתיים ומדוע זה מזיק לממציא, ולמה אתם רוצים מנגנון עם שסתום.
מאיר נועם: אני מבקש להעיר לאור הניסיון בוועדות הספורות ביותר שהיו עד כה, ואני נטלתי חלק גם בהקמת הוועדה.
מאיר נועם: גם ההצעה של חבר הכנסת איתן קובעת שיש לבחור נציג מן ההשכלה הגבוהה שהוא בהתאם למקצוע.
מאיר נועם: כלומר אם זה למשל המצאה כימית ניקח פרופסור לכימיה.
ורד קירו-זילברמן: זאת ההצעה של הייעוץ המשפטי של הוועדה.
ורד קירו-זילברמן: זה לא ההצעה המקורית.
מאיר נועם: בפועל כך קורה.
מאיר נועם: אנחנו לוקחים את הפרופסור שמתאים למאטריה.
מאיר נועם: מניסיון, למצוא מישהו שיסכים לבוא, לפעמים חולפים כמה חודשים עד שמסיימים למנות את הוועדה, וזה מינוי של שר.
מאיר נועם: אני מבקש שמירוץ הזמן שייקבע על-ידי הוועדה, של שנה או שנתיים – אני מעדיף שנתיים – יתחיל להימנות מיום הקמת הוועדה.
מאיר נועם: לוקח זמן רב עד שהוועדה מוקמת.
מנחם בן-ששון: אבל על-ידי כך ניתן בידכם את הזמן כמעט ללא גבול.
מנחם בן-ששון: אתה יכול להחליט להקים את הוועדה אחרי 4 שנים.
מאיר נועם: חס וחלילה.
מאיר נועם: נקודת המוצא שאנחנו עובדים ב-due care.
מאיר נועם: יש עוד בעיה, שצריך גם סיווג ביטחוני לאותו פרופסור.
מאיר נועם: אנחנו לא יכולים לקחת כל אדם אלא צריך להעביר אותו בדיקה של סיווג ביטחוני.
מאיר נועם: מדובר כאן על המצאות שנוגעות לביטחון המדינה.
מאיר נועם: הדברים האלה דורשים זמן.
מנחם בן-ששון: מכיוון שחצי מן התכלית של מציע החוק היא להגיע לתכלית הגבלת הזמן, במקרה שלפנינו תכלית הגבלת הזמן תוחמץ אם אתן את שיקול הדעת בידכם.
מנחם בן-ששון: עליי לקצוב שני זמנים, ואז נקבל שנתיים אבל בשתי מנות:
מנחם בן-ששון: בתוך חצי שנה מיום מתן הסירוב תיקבע ועדה, ובתוך שנה וחצי מיום מתן צו לעבודת הוועדה תינתן ההכרעה, וכך נגיע לשנתיים בסל אבל ניצור שני אינטרוולים שיש ביניהם היגיון, אלא אם כן הבנתי לא נכון.
מאיר נועם: זה נשמע הגיוני.
מנחם בן-ששון: גברתי, רצית להוסיף משהו?
רבקה פלוטקין: לא.
רבקה פלוטקין: מקובל עליי.
יעקב נגל: אני סגן ראש מפא"ת במשרד הביטחון, אבל את הסיווג הביטחוני לא אנחנו עושים כך שאני לא יודע כמה זמן זה יכול לקחת.
הווארד פולינר: הערה אחרונה בעניין לוח הזמנים.
הווארד פולינר: שאלת למה אם נקבע שההכרעה תתקבל בתוך שנה או שנתיים זה לא לטובת הממציא.
הווארד פולינר: כאשר מתווים את צו החיסיון לפעמים עוד לא יודעים אם יש המצאה כשרה לפטנט או לא, ובהחלט לא יודעים אם יש לה פוטנציאל מסחרי או לא.
הווארד פולינר: לא כל פטנט שווה דבר מה בשוק.
הווארד פולינר: תוך כדי ההליך בודקים האם מדובר על המצאה כשרה לפטנט וגם זה לוקח זמן.
הווארד פולינר: אם זה סוג של הפקעה של ההמצאה, המצאות שאין להן שוק קשה מאוד להעריך את השווי שלהן בשוק.
הווארד פולינר: לפעמים אחרי זמן מה הרעיון שעלה כאן
הווארד פולינר: מתפרסם במקום אחר בעולם ואז לאט-לאט רואים שיש שוק להמצאה הזאת ואחר-כך פשוט יותר להעריך את השווי שלה.
מנחם בן-ששון: לכן הנטייה שלי לקבוע חצי שנה שנה וחצי, ובתיאום ובהסכמה של הממציא ניתן יהיה להאריך את התקופה מנימוקים מיוחדים, כלומר למצוא פתח מפלט.
מנחם בן-ששון: אם אתה אומר שזה לטובת הממציא אני מוכן לפתוח את לוח הזמנים כאשר יגיד שזה אמנם לטובתו.
מנחם בן-ששון: אם יגיד שזה לא לטובתו אזי ההכרעה תצטרך להינתן אחרי שנה וחצי.
מנחם בן-ששון: זה תהליך שנועד להגן עליו.
מנחם בן-ששון: גברתי היועצת המשפטית, אני מבקש שתקראי את הנוסח.
מנחם בן-ששון: מה שאתם רואים כאן זה מסלול מיוחד לראשי ועדה קודמים.
מנחם בן-ששון: חבר הכנסת איתן עסוק כנראה בדבר אחר.
מנחם בן-ששון: בדרך כלל אם חבר הכנסת לא מגיע לדיון לאחר הקריאה הטרומית אני לא יודע מה הוא רוצה בכלל.
ורד קירו-זילברמן: התיקון המוצע בסעיף 107 הופך להיות לא רלוונטי, וכך גם התיקון המוצע בסעיף 108.
ורד קירו-זילברמן: נמקד את התיקון בסעיפים 109, 111 ו-111א.
ורד קירו-זילברמן: בסעיף 109 ייקבע: "(א) שר המשפטים ימנה בתוך שישה חודשים מיום מתן צו לפי סעיף 94 או 99 או מיום שלא ניתן היתר לפי סעיפים 98 או 103 ועדה לענייני פיצויים ותמלוגים שתכריע בתביעות לפיצויים ותמלוגים לפי סימן זה.
ורד קירו-זילברמן: (ב) חברי הוועדה יהיו שופט בית-המשפט המחוזי, הרשם וחבר נוסף שהוא חבר הסגל האקדמי של מוסד מוכר להשכלה גבוהה כמשמעותו בחוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי"ח-1958, שתחום התמחותו תואם את תחום האמצאה.
ורד קירו-זילברמן: " כאן נוסיף: "(ג) הוועדה לענייני פיצויים ותמלוגים תתן את החלטתה בתוך 18 חודשים (או: שנה וחצי) מיום מינויה.
ורד קירו-זילברמן: " סעיף 111 יימחק – זה הסעיף שקובע סמכות ייחודית לאותה ועדה.
ורד קירו-זילברמן: במקומו יבוא סעיף 111 חדש שכותרתו:
ורד קירו-זילברמן: ערעור על החלטת ועדת הפיצויים.
ורד קירו-זילברמן: "על החלטת ועדת הפיצויים (או: הוועדה לענייני פיצויים ותמלוגים) ניתן לערער בתוך 45 ימים מיום שנמסרה לבעל האמצאה החלטת ועדת הפיצויים והתגמולים, בפני בית-משפט מחוזי.
ורד קירו-זילברמן: "
שירלי אבנר: ומה עם אפשרות הארכה?
מנחם בן-ששון: אם יבקש הממציא, במקרים מיוחדים שינומקו, רשאית הוועדה להאריך את המועד לתקופות נוספות של חצי שנה, והכול בתיאום והסכמה כתובה של הממציא.
ורד קירו-זילברמן: אם כך, בסעיף 109 המתוקן, אחרי המילים "מיום מינויה" יבוא: "ובמקרים מיוחדים" - -
מנחם בן-ששון: - - "תהיה רשאית הוועדה".
ורד קירו-זילברמן: באופן עצמאי?
ורד קירו-זילברמן: באישור השר?
מנחם בן-ששון: מי ממנה את הוועדה?
ורד קירו-זילברמן: השר ממנה את הוועדה.
מנחם בן-ששון: "יהיה רשאי השר להאריך את התקופה בהמלצת הוועדה ובהסכמת הממציא".
שירלי אבנר: למה צריך את השר?
מנחם בן-ששון: הוא הממנה והוא שקבע את הזמן.
הווארד פולינר: אם בודקים את הכשירות לפטנט, אם הוא יודע שאין לו המצאה - - -
מנחם בן-ששון: בראשות הוועדה עומד שופט?
ורד קירו-זילברמן: כן, עכשיו קבענו שזה שופט של בית-משפט מחוזי.
מנחם בן-ששון: אם כך, בסדר גמור.
מנחם בן-ששון: נקבע: "תהיה רשאית הוועדה להאריך לפי הבנתה בהסכמה כתובה של הממציא ומטעמים מיוחדים שינומקו בפרוטוקול שלה".
מאיר נועם: לא תמיד הממציא ייתן את הסכמתו.
מאיר נועם: זאת יכולה להיות בעיה.
ורד קירו-זילברמן: הסכמת הממציא יוצרת שאלה.
הווארד פולינר: אם הוא לא יסכים?
מנחם בן-ששון: אז צריך לגמור את העבודה ולהכריע.
הווארד פולינר: ייתכן שאי אפשר.
הווארד פולינר: ייתכן שהוא לא ישתף פעולה.
הווארד פולינר: אם אנחנו רוצים לבדוק אם יש לו המצאה כשרה לפטנט, כי אחרת אי אפשר להעריך את השווי של ההמצאה - - -
מנחם בן-ששון: אבל זה האינטרס שלו.
מנחם בן-ששון: הרי הוא רוצה להשיג פיצויים.
מנחם בן-ששון: אתם מניחים שהוא יקבל פחות פיצויים אם תגמרו אחרי 18 חודשים כי במקרה הזה לא יספיקו לבדוק הבשלה של הפטנט ואתם מבקשים 19 חודשים.
מנחם בן-ששון: הוא יגיד: לא, רק 18 חודשים והעולם יתהפך.
מנחם בן-ששון: בסדר, שהבדיקה תארך 18 חודשים והוא יפסיד.
מנחם בן-ששון: הרי לשיטתך מי שמפסיד זה הוא.
הווארד פולינר: יכול להיות.
מנחם בן-ששון: ממה נפשך, אם לא אז אל תקבעו את סעיף ההארכה.
מנחם בן-ששון: סעיף ההארכה לא נועד לתת לוועדה אפשרות הארכה כי פלוני נסע לחוץ-לארץ ואלמוני לא בא לישיבה ופלמוני לא היה בקוורום.
מנחם בן-ששון: את הדיונים בוועדות הללו אנו מכירים.
מנחם בן-ששון: הוועדה צריכה לסיים בתוך 18 חודשים.
מנחם בן-ששון: זה התכלית של החוק.
מנחם בן-ששון: מכיוון שתכליתו של החוק להיטיב עם הממציא אני מסכים שאם הממציא אומר את דברו יאפשרו הארכה.
מאיר נועם: יצא לי להיות חבר בוועדה שדנה בתיקים כאלה.
מאיר נועם: למעשה מדובר על ועדה שיפוטית, מן הבחינה שמופיעים בה עורכי-הדין של הצדדים וכן עורך-דין מטעם המדינה ומגישים כתבי טענות שהם לפעמים ארגזים שלמים.
מאיר נועם: בוועדה האחרונה ישבנו כמדומני עם כבוד השופט הנדלר.
מאיר נועם: נניח שלצורך העניין חולפים 17 חודשים והממציא אומר שהוא רוצה לקבל את המסקנות בתוך חודש ימים, אבל אי אפשר להספיק לקרוא את כל החומר.
מאיר נועם: השאלה אם גם בלי הסכמת הממציא, אם יש טעמים סבירים אפשר לבקש להאריך את המועד בחודש נוסף.
מאיר נועם: זאת השאלה מבחינה הגיונית.
מנחם בן-ששון: לפי הצעת החוק, לא.
מנחם בן-ששון: נקבעים מועדים.
מנחם בן-ששון: הרכבת יוצאת בשעה 7:03 ובשעה 7:04 הרכבת כבר לא על המסלול.
מנחם בן-ששון: דרכם של אנשים שאוהבים לדחות.
מנחם בן-ששון: למה לדחות למחר את מה שאפשר לדחות למחרתיים?
מנחם בן-ששון: זה סוג של מנטליות.
מנחם בן-ששון: ויש אחרים שאוהבים לעבוד בזמן.
מנחם בן-ששון: תכליתו של החוק להסדיר שזה יעבוד בזמן.
מנחם בן-ששון: אחרת החוק לא היה עולה.
מנחם בן-ששון: אני מוכן להוריד את הסעיף האחרון ולא להגיד שיש אפשרות להרחבה.
מנחם בן-ששון: אני מוכן להוסיף סעיף עם אפשרות להרחבה בהסכמת הממציא.
מנחם בן-ששון: ייתכן שאחרי הקריאה הראשונה תגידו שזה לא נראה לכם.
מנחם בן-ששון: הפעם אתם יכולים לייעץ, אבל בסיכומו של דבר הוועדה תצטרך להצביע על-פי שיקול דעתה.
מנחם בן-ששון: אני מקבל את העצה.
מנחם בן-ששון: אם אני מבין את רצונו של מציע הצעת החוק אני לא יכול על הסעיף הזה להתפשר, כך הייתי אומר אילו אני הייתי מציע.
מנחם בן-ששון: אני לא יודע עד כמה החוק דחוף, אבל אם כבר רצונו של המחוקק ללכת לכיוון הזה נדמה לי שאני קולע לרצונו באמרי שאם זה בהסכמת הממציא – אפשר.
מנחם בן-ששון: לא בהיוועצות עמו אלא בהסכמה שלו.
ורד קירו-זילברמן: אם מדובר על הסכמה של הממציא אולי זה לא חייב להיכתב.
ורד קירו-זילברמן: אני לא יודעת עד כמה יש צורך שהדברים יירשמו אם מדובר בהסכמת הממציא.
שירלי אבנר: לפי חוק הפרשנות, אם קובעים תקופה מסוימת צריך לקבוע את דרך ההארכה שלה.
מנחם בן-ששון: אם את קובעת שזה 18 חודשים זה יהיה 18 חודשים.
מנחם בן-ששון: לא יעזור אם הוא רוצה להאריך את המועד או לא, צריך לסיים את העבודה בתוך 18 חודשים, הוא לא יכול להתווכח.
מנחם בן-ששון: אני מציע לרשום את זה, ואם יסתבר בהכנה לקריאה השנייה והשלישית שצריך לתקן את הנוסח, נתקן.
מנחם בן-ששון: תכתבי בדברי ההסבר שזה נוסח זמני ותצייני את העובדה שהממשלה מציעה הצעת חוק כוללת.
מנחם בן-ששון: כל זה יהיה בדברי ההסבר ונקווה שנוכל להצמיד את שתי הצעות החוק זו לזו.
מנחם בן-ששון: זה לא רץ לשום מקום.
מנחם בן-ששון: יש לכם 3 חודשים שהכנסת נמצאת בפגרה.
מנחם בן-ששון: אני מצביע בעד אישור החוק.
מנחם בן-ששון: זה הצבעה פה אחד.
מנחם בן-ששון: אנחנו מאשרים את הצעת חוק הפטנטים (תיקון – ועדת פיצויים ותגמולים), התשס"ו-2006 בנוסח שהוקרא.
מנחם בן-ששון: נשארנו עם מאגרי מידע וזמנים.
תמי סלע: בפרק של מאגרי מידע יש סעיף שמדבר על מועדי תחילה מדורגים.
תמי סלע: קיבלנו מכתב מהנהלת בתי המשפט לגבי המועדים המשוערים בהם מאגרים כאלה ואחרים יוכלו להיות מקושרים עם המערכת.
תמי סלע: מדובר על מועד אחד של 6 חודשים.
תמי סלע: לפי המידע שקיבלנו הגופים שיוכלו להיות מחוברים הם הביטוח הלאומי, מרשם האוכלוסין ורשות הרישוי.
תמי סלע: באמצע שנת 2009, שזה בעצם משהו כמו שנה ממועד התחילה, רשם המקרקעין יהיה מקושר.
תמי סלע: בסוף שנת 2009 כונס הנכסים הרשמי, הבנקים, חברות אשראי וחברות הביטוח.
תמי סלע: אחר כך יש אפשרות להכניס בהדרגה את הפרטים האחרים בצווים של שר המשפטים ובאישור ועדת חוקה.
תמי סלע: יהיה מועד אחרון שעד אליו צריכים להיכנס כל המאגרים האחרים.
תמי סלע: מדובר ב-3 שנים.
תמי סלע: בשיחות עם משרד המשפטים והנהלת בתי המשפט עלתה בקשה לאפשר איזה שהוא מנגנון גמישות בתוך הסעיף כך שבצו של השר באישור הוועדה ניתן יהיה להאריך באיזו שהיא תקופה של מספר חודשים כל אחד מהמועדים שנקבעו פה.
ענת ליברמן: לוחות הזמנים האלה הם לוחות הזמנים שאנחנו יכולים לעמוד בהם.
ענת ליברמן: הדבר הזה מותנה בשיתוף פעולה מלא מצד הגורמים.
ענת ליברמן: הממשק הוא דו כיווני.
ענת ליברמן: הצפי שלנו הוא כזה שבתחילת שנת 2009 נוכל להשלים את הממשקים עם המוסד לביטוח לאומי, עם מרשם האוכלוסין ועם רשות הרישוי.
ענת ליברמן: ישנם דברים שנוכל לעשות בצורה ידנית, כמו רשם כלי טיס.
ענת ליברמן: יהיה הרבה מאוד מידע שנוכל לקבל דרך שע"מ.
ענת ליברמן: במידה וזה יתאפשר נוכל לקצר את לוחות הזמנים.
מנחם בן-ששון: בשע"מ יש מערכת מידע מקוונת.
מנחם בן-ששון: המערכת הזאת היא מערכת שהייתם יכולים להתחבר אליה מחר בבוקר לו הייתה לכם הרשאה בחוק.
מנחם בן-ששון: האם אתם לא יודעים מה תקבלו משע"מ?
ענת ליברמן: אנחנו יודעים מה נקבל משע"מ.
ענת ליברמן: נקבל את כל המידע מגופים ממשלתיים.
מנחם בן-ששון: למה אני צריך לחכות עד תחילת 2009?
מנחם בן-ששון: למה אני לא יכול לקבל אותו מיום כניסת החוק לתוקף?
ענת ליברמן: אנחנו צריכים שכל גוף וגוף יהיה מוכן שנקבל את המידע ישירות משע"מ.
מנחם בן-ששון: הבנקים יכולים לתת לכם מחר.
מנחם בן-ששון: למה את לא יודעת לענות אחרי שביררת אצל כל גוף וגוף?
מנחם בן-ששון: הנייר הזה הוא נייר בלתי מספק בעליל.
מנחם בן-ששון: הוא לא אומר מה קורה שם.
מנחם בן-ששון: חשדתי בבנקים שהם מסוגלים, חשדתי בחברות הביטוח שהם מסוגלים.
מנחם בן-ששון: יכול להיות שהם לא מוכנים.
מנחם בן-ששון: זה שאת מספרת לי שרשם כל הטייס יביא את זה בטיסה אליכם זה נחמד.
מנחם בן-ששון: זה שרשם האניות יביא את זה אליכם זה חסר משמעות.
מנחם בן-ששון: לגביי משמעותי הראשון והשלישי ברשימה שלכם.
מנחם בן-ששון: הכוונה שלי היא לכל הגורמים הממשלתיים, הביטוח והבנקים.
מנחם בן-ששון: שני דברים לא הכנתם.
מנחם בן-ששון: אתם לא יודעים האם הם מוכנים לתת לכם ואתם לא יודעים במה זה תלוי.
מנחם בן-ששון: אנחנו לא יודעים מתי הם מוכנים לתת.
מנחם בן-ששון: אנחנו לא יודעים למה אתם לא מסוגלים לקלוט.
מנחם בן-ששון: אתם לא תקבלו תחילת חוק עד שאני לא אהיה רגוע לגבי איזה מאגרי מידע יש לכם.
מנחם בן-ששון: בכפוף לניירות האלה אני דוחה את הדיון בסעיף.
מנחם בן-ששון: אני רוצה לקבל תשובות.
אריה כהן: יש לנו גורמים סגורים, שזה ביטוח לאומי, אוכלוסין ורישוי.
אריה כהן: יש רשימה ארוכה של גורמים ממשלתיים שאנחנו לא חושבים שאמורה להיות בעיה.
מנחם בן-ששון: אנחנו לא דנים בזה עכשיו.
מנחם בן-ששון: האם אתם אומרים לי שאפילו אם הבנקים, חברות האשראי וחברות הביטוח נותנים לכם לא תהיו מסוגלים לקלוט?
ענת ליברמן: כן.
מנחם בן-ששון: אני חשבתי שזאת בעיה כלשהי וכשתבררו יהיה לכם החומר.
מנחם בן-ששון: אם אתם אומרים לי שעד תום 2009 אתם לא יכולים לקבל את החומר.
ענת ליברמן: עד תום 2009 נוכל להשלים את הממשק.
מנחם בן-ששון: אם את אומרת שאפילו אם הם יהיו מוכנים הממשק איתם לא יהיה מוכן עד 2009 , אז חבל לי על 4 הישיבות הקרובות.
מנחם בן-ששון: חבל לי לריב.
מנחם בן-ששון: לא אמרתי את זה היום.
מנחם בן-ששון: אני מוכן לצטט את זה ממתי שאמרתי את זה.
מנחם בן-ששון: אם אתם עונים לי שבתחילת 2009 אתם יכולים להמשיך להשלים את הממשקים יהיה טעם בהמשך הישיבות, אבל אם לא, אז אני לא שלם עם זה.
מנחם בן-ששון: יהיה קשה מאוד לשכנע אותי.
מנחם בן-ששון: מה שלמדתי זה שלחוק הזה יש הרבה מאוד מינוסים.
מנחם בן-ששון: הפלוס שלו זה שאפשר להפעיל אותו עם הממשקים.
מנחם בן-ששון: אל תענו לי את התשובה שאומרת שהממשקים עם ביטוח לאומי, מרשם האוכלוסין ורשות הרישוי פותרים את הבעיה.
מנחם בן-ששון: המסלול המהיר והמסלולים החלופיים נמצאים פה.
דוד מדיוני: התחלנו לשבת על זה.
דוד מדיוני: אנחנו נשקיע את מרב מאמצנו לטובת הנושא.
מנחם בן-ששון: זאת לא תשובה מספקת.
דוד מדיוני: זה מה שאני יכול לייצר כרגע.
דוד מדיוני: קבענו ישיבה עם מנכ"ל משרד המשפטים.
דוד מדיוני: אנחנו נקבע עם הבנקים.
מנחם בן-ששון: אני צריך תשובה עד לתאריך 10 באוגוסט.
בני לרנר: איש לא פנה אלינו עד היום בנוגע לתחילת תיאום ממשקית.
בני לרנר: הערכה שלי שתוך 3 חודשים יהיה קיים ממשק היא הערכה לא גבוהה.
מנחם בן-ששון: בסעיף הזה אני לא מוצא טעם להתקדם.
דני וקס: אנחנו לא מתחילים להתארגן לפני שיש חוק, משום שההוצאות הן מרובות לצורך ההתארגנות התפעולית.
דני וקס: זה יכול לקחת 6 חודשים, זה יכול לקחת שנה.
דני וקס: אין לי עדיין אומדן.
מנחם בן-ששון: אתה לא אומר את זה לי, אתה אומר את זה למר מדיוני.
מנחם בן-ששון: לי אין מה להגיד.
מנחם בן-ששון: אני לא מוצא טעם לחוקק חוק לעוד שנה וחצי או שנתיים.
מנחם בן-ששון: אם מר וקס יגיד לכם שמהיום שהחוק נכנס לתוקף תוך שבועיים הוא נותן לכם את הנתונים זה סיפור אחר, אבל אם מר וקס אומר שמיום כניסת החוק לתוקף הוא צריך שנה וחצי זה סיפור אחר.
מנחם בן-ששון: את כל הנתונים הללו ירכז מר מדיוני וייתן לי תשובה עליהם.
מנחם בן-ששון: חוץ מכם צריכה לשכת עורכי הדין להתארגן.
מנחם בן-ששון: הם צריכים לבנות תוכנות מחשב.
מנחם בן-ששון: יש חברות שעושות את זה.
מנחם בן-ששון: למסלול המהיר הם לא צריכים.
מנחם בן-ששון: למסלול האחר הם צריכים.
מנחם בן-ששון: הם מדברים בשם הזוכים.
מנחם בן-ששון: הם צריכים לעבוד עם הממשקים האלה.
מנחם בן-ששון: הם צריכים לקבל מכם נתונים.
מנחם בן-ששון: הם צריכים לבנות תוכנה אחת או שתיים, או לפחות לאפשר קליטה.
מנחם בן-ששון: המערכת כולה לא תתחיל להתנהל אלא ביום שנגיד שיש חוק וחצי שנה לאחר מכן צריך להפעיל אותו.
סורין גנות: אני לא חושב שהבעיה, כבוד היושב-ראש, היא רק באותם 3 גורמים שאתה אומר.
סורין גנות: כ60% מקרקעות המדינה מנוהלים על ידי מרשם לא פורמאלי, שזה מינהל מקרקעי ישראל.
סורין גנות: חלק גדול מתוכם לא רשום בטאבו.
סורין גנות: אני מזכיר את הנושא של תביעות בסכום קצוב, את הנושא של המסלול המקוצר.
סורין גנות: קודם עושים תכניות, רק אחר כך מנסים לחוקק חוקים.
סורין גנות: לא הפוך.
תמי סלע: סיימנו בסעיף 22 שעוסק בנכסים שאין לעקל אותם.
תמי סלע: יש עוד כמה תיקונים עקיפים שקשורים לסעיף הזה.
תמי סלע: הראשון שבהם מופיע בעמוד 39, שזה התיקון העקיף לפקודת המסים (גבייה).
תמי סלע: התיקון בפקודת המסים (גבייה) מעגן את הפסיקה שכבר קבעה שגם בעיקולים מחילים את אותן הוראות שקובעות את הנכסים שאין לעקל אותם לפי חוק ההוצאה לפועל.
תמי סלע: זאת לא הייתה קביעה מפורשת וחד משמעית, לכן חשוב שזה יהיה בחוק.
תמי סלע: פנינו בזמנו לגורמים העיקריים שפועלים.
תמי סלע: לא קיבלנו התנגדות לעניין הזה, למעט הערה אחת של רשות השידור שסודרה.
תמי סלע: בעמוד 39 מוצע לתקן את פקודת המסים (גבייה) ולהוסיף נכסים המוגנים בפני עיקול.
תמי סלע: 11.
תמי סלע: "על עיקול לפי פקודה זו יחול הוראות לפי סעיפים 22 ו50 לחוק ההוצאה לפועל, התשכ"ז-1967, בשינויים המחויבים".
מנחם בן-ששון: המילים "שינויים מחויבים" זה סעיף סל.
מנחם בן-ששון: בסמים מסוכנים, בארגוני פשיעה לא כתבת את זה.
מנחם בן-ששון: למה שלא תכתבו כאן את השינויים המחויבים?
תמי סלע: זה סעיף אחר.
תמי סלע: בעמוד 40 יש שורה של תיקונים.
תמי סלע: יש היום הוראות - בעיקר בחקיקה פלילית -שמאפשרות לחלט נכסים כחלק מסנקציה במסגרת הליך פלילי.
תמי סלע: אותן הוראות מפנות לסעיף 22 ואומרות שאין לחלט את אותם נכסים שנקבעו בחוק ההוצאה לפועל כנכסים שאין לעקל אותם.
תמי סלע: שם הכוונה הייתה לצרכים חיוניים של החייב ובני משפחתו.
תמי סלע: פה הוספנו גם נכסים שהם לא צרכים חיוניים מובהקים אלא סוג נכסים שעשינו איזון בין הנזק שזה יגרום למשפחה ובין התמורה שתצא מהם.
תמי סלע: האיזון הוא לא אותו איזון כשאנחנו מדברים על חילוט הנכסים כאשר הם שימשו בביצוע העבירה, כמו לדוגמה מחשב.
תמי סלע: באותו סעיף שמפנה לסעיף 22 מיעטנו את הפיסקה החדשה שקבענו.
תמי סלע: "(7) פריט אחד מכל אחד מסוגי המיטלטלין המפורטים בתוספת ה-X הדרוש לחייב ולבני משפחתו החיים עמו, ובלבד ששוויו המוערך אינו עולה על סכום שנקבע בתקנות; שר המשפטים, רשאי בצו, להוסיף לתוספת מחשב, מדפסת, מכשיר טלוויזיה או רדיו, טלפון נייח או נייד ומכונת כביסה.
מנחם בן-ששון: מה מותר לחלט?
תמי סלע: החוקים עד היום אסרו על חילוט אותם נכסים שמפורטים בסעיף 22.
תמי סלע: לא הוספנו, רק מיעטנו.
תמי סלע: אסור לחלט תשמישי קדושה, דברים שמשמשים לצורך עבודתו או צרכים חיוניים כמו בגדים, כלי מטבח, ציוד רפואי.
תמי סלע: דלית זמיר: הכוונה הייתה לא לשנות את המצב הקיים.
דוד רותם: לגבי פקודת המסים (גבייה) אני את 50(4) לא מוכן להכניס.
תמי סלע: סעיף 50 זה סעיף שמונה סוגי נכסים שנמצאים אצל צד שלישי ואין לעקל אותם.
תמי סלע: מוצע להוסיף בסעיף 50 2 פסקאות.
תמי סלע: פסקה (5 ) קובעת שכספים שמגיעים לחייב לפי סעיף 38(ב) או (ג), שהכוונה היא לכספים שמיועדים לדיור חלופי, לא יהיו נתונים לעיקול אצל הצד השלישי.
תמי סלע: פסקה (6) מדברת על כספים שמגיעים לחייב ממשרד הבינוי והשיכון בשל מענק השתתפות בשכר דירה.
תמי סלע: הוספנו שם הוראה שמדברת על כך שגם הכספים שהגיעו לחשבון הבנק של החייב לא יעוקלו למשך תקופה של 30 ימים.
תמי סלע: יש חוקים מסוימים שמגינים על כספים אצל צד ג'.
תמי סלע: יש קוד שהבנק יודע שאלה סכומים שהגיעו ממשרד הבינוי והשיכון לצורך השתתפות בשכר דירה.
תמי סלע: נשאלה בזמנו השאלה אם להכניס הוראה כזאת.
תמי סלע: נטען אז שזה בעייתי מבחינה פרקטית כי כונסי הנכסים והזוכים הם רבים והבנק לא יודע ממי הוא קיבל את הכספים.
תמי סלע: אפשר לעשות את זה כך שזה לא יעבור דרך חשבון הבנק של החייב.
תמי סלע: זה רצוי.
תמי סלע: אם אני מעבירה את זה לחשבון הבנק של החייב אני לא יודעת למה הוא ישתמש בזה, האם לצורך דיור חלופי או לא.
תמי סלע: יש עדיפות לזה שההסדר יהיה בהעברה ישירה, לא דרך חשבון הבנק.
תמי סלע: בפסקה (5) לא הכנסנו את העניין הזה.
תמי סלע: יש הוראה שהוצעה על ידי איגוד הבנקים שאומרת להוסיף תוספת בפסקה (5).
תמי סלע: אני לא ראיתי מה היא מוסיפה.
תמי סלע: בסעיף קטן (ב) ההוראה מדברת על היחס בין עיקול לצורך תשלום חוב מזונות לעיקול לצורך תשלום חוב אחר.
תמי סלע: גם בחקיקה אחרת שקובעת הגנה על נכסים שנמצאים אצל צד שלישי יש הוראה שאומרת שאם החוב הוא חוב מזונות ניתן יהיה לעקל את הנכסים האלה.
תמי סלע: המשמעות פה היא שאם זה חוב מזונות אפשר יהיה לעקל את הנכסים בפסקאות (1)-(4), אבל לגבי מה שהוספנו לא ניתן יהיה לעקל כיוון שזה מיועד לצרכים בסיסיים של מגורים.
תמי סלע: זה תואם את ההוראות האחרות בחוקים שעושות אבחנה בין הבטחת הכנסה לגמלאות אחרות שהן לאו דווקא לפי מצבו של החייב.
מנחם בן-ששון: למה חבר הכנסת רותם לא רוצה שפסקה (4) תחול?
דלית זמיר: אני לא חושבת שיש מקום לעשות את האבחנה בין פקודת המסים (גבייה) להוצאה לפועל בעניין הזה.
דלית זמיר: הכספים האלה חיוניים לחברי הקיבוץ גם אם ההליך מתבצע בהוצאה לפועל וגם אם זה לפי פקודת המסים (גבייה).
דלית זמיר: אפשר לשאול את השאלה אם זה חיוני לחברים.
דוד רותם: מכיוון שאני חושב שהוא לא חיוני הייתי מבטל אותו בחוק ההוצאה לפועל.
דוד רותם: אני לא רוצה להקים עלי את כל התנועה הקיבוצית שיבואו ויעשו לנו סיפור.
דוד רותם: מה שיש כבר יש.
דוד רותם: אני לא רוצה לתת להם עוד.
דלית זמיר: אתה לא נותן להם עוד, כי ממילא סעיפים 22 ו50 חלים גם על הליכים בפקודת המסים (גבייה).
דלית זמיר: אנחנו לא חושבים שיש פה הרחבה אלא רק הבהרה בחקיקה.
מנחם בן-ששון: אני מציע לך, חבר הכנסת רותם, שבהצעת חוק פרטית תטפל בסעיף 50 כמות שהוא.
מנחם בן-ששון: תטפל בו טיפול אמיתי.
סורין גנות: עמדת הלשכה הייתה שלא צריכה להיות אפליה לטובת הגופים שמוסמכים לפעול לפי פקודת מסים (גבייה).
סורין גנות: זאת פקודה מנדטורית.
סורין גנות: לא יכול להיות שעל 100 שקל דוח חנייה של חבר קיבוץ יעקלו משכורת, כאשר על חוב שהוא לא משלם שכר דירה לא יעקלו לו משכורת.
סורין גנות: זאת אפליה פסולה.
סורין גנות: מכפלת הסכום של שכר עבודה במספר החברים צריך להיות לגבי חברים בגיל העבודה.
סורין גנות: יש חברים בני 80 שאין להם משכורת.
סורין גנות: אי אפשר לעקל להם.
מנחם בן-ששון: אנחנו לא עוסקים בסעיף הזה.
תמי סלע: ההסתייגות של חבר הכנסת רותם אומרת להוסיף בסעיף (4) שיקול דעת לרשם ההוצאה לפועל לבחון אם הכספים האלה נדרשים לצורך הצרכים החיוניים של הקיבוץ.