GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד רותם: כמו שניסחנו ב-(ג) הקודם.
דלית זמיר: בפעם הקודמת לא הייתה לנו בעיה כי יש בקשת פרעתי והמסלול הרגיל הוא להעביר את זה למסלול הרגיל.
דלית זמיר: אנחנו לא רוצים לסגור את זה.
דלית זמיר: כאן מדובר על מקרה שבמסלול המקוצר הסתיים ההליך בתיק.
דלית זמיר: הכוונה שלנו כמובן שרוב ההליכים יתבצעו בהליך.
דלית זמיר: זאת אומרת, ההליכים היעילים יתבצעו במסלול הזה ולא נצטרך לפתוח את התיק במסלול הרגיל.
דלית זמיר: זאת אומרת, גם יישאר איזשהו חוב, עדיין ברירת המחדל צריכה להיות שנקטנו במסלול הזה וזהו, נגמר.
דלית זמיר: עשינו את המקסימום שיכולנו במסלול הזה ועכשיו אם הזוכה רוצה להמשיך תהליכים, בוודאי שהוא יכול אבל לא כברירת מחדל, להבדיל מהמקרה הקודם.
דוד רותם: זה לא נכון.
מנחם בן-ששון: אתה רוצה ברירת מחדל הפוכה.
דוד רותם: אני רוצה לשכנע אותך.
מנחם בן-ששון: אני מבין את זה אבל אני גם מבין את הצד שלה.
מנחם בן-ששון: אני חושב שגם עסקנו בזה בזמנו כאשר הצעת את הפיכת ברירת המחדל בסעיפים למעלה.
דוד רותם: נכון, ולכן אני תכף אשכנע אותך שגם כאן היא נכונה.
דוד רותם: קודם כל, יש לי אפשרות בכל מקרה לבקש העברה.
דוד רותם: אתם רק מטילים כאן, במצב שאני לא מקבל שכר טרחה ואני מבזבז כסף על עורך דין.
דוד רותם: מאוד פשוט.
דוד רותם: אני הגשתי תיק להוצאה לפועל שנפתח במסלול המהיר.
דוד רותם: יש לי עורך דין.
דוד רותם: עברו 8 חודשים, הוא יצטרך להגיש בקשה.
דוד רותם: הבקשה הזאת תעלה לי כסף ואי אפשר לחייב אותה את החייב כי זה תיק במסלול המהיר.
דוד רותם: בכל התיקים תוגש בקשה והבקשה הרי תהיה אוטומטית ואתם יודעים את זה.
דוד רותם: אם אתם חושבים שלא, אתם מתעלמים מן המציאות כי אף אחד לא מוותר על כסף.
דוד רותם: ברגע שיש יתרת חוב, זה יעבור למסלול הרגיל כי בסופו של דבר אנחנו כולנו יודעים את המציאות.
דוד רותם: עם כל הכבוד למסלול המהיר ולגביית כספים, הם עושים א', ב' ו-ג'.
דוד רותם: יש עוד 42 הליכים שתאמיני לי שאני יודע.
דוד רותם: אני פעם למדתי אצל עורך דין איך מוציאים קבר ממצבה בהר הזיתים.
דוד רותם: יש גם שיטות כאלה.
דלית זמיר: אני אסביר למה אנחנו אומרים אחרת.
דלית זמיר: מאחר שבהליך המהיר יינקטו הליכים יחסית באמת זולים ומאוד יעילים.
דלית זמיר: התפיסה היא שבאמת מי שרוצה להמשיך אחר כך במסלול הרגיל, אחרי שמוצו ההליכים, אלה הליכים יותר יקרים ויותר בעייתיים.
דלית זמיר: יכול להיות שנשארו לו 100 שקלים חוב, אבל אני לא בטוחה שהוא ירצה לנקוט לגביהם הליכים יותר מסובכים.
דוד רותם: תעבירי את התיק למסלול הרגיל.
דלית זמיר: לא מייעלים את המערכת בדרך הזאת.
דלית זמיר: התיקים יעברו למסלול הרגיל וישכבו שם.
דוד רותם: ייעול המערכת לא יכול לבוא על חשבון האזרח.
דוד רותם: מה שיקרה זה שהוא לא קיבל את ההודעה, כן קיבל את ההודעה, הוא היה בחופש, או כן שם לב, הוא לא שם לב.
דוד רותם: תעבירו למסלול הרגיל.
דוד רותם: מקסימום הוא לא ינקוט הליכים, אז ישכב תיק בהוצאה לפועל בלי שנקטו הליכים והרי ממילא אחרי שנה תסגרו אותו.
דוד רותם: לא יקרה כלום.
דוד רותם: אין בזה הגיון כי אתה לא יכול כל הזמן לומר לאדם שאם הוא לא יעשה, סוגרים לו את התיק.
דוד רותם: אני האזרח שילמתי אגרה ומגיע לי שיפעלו בשבילי.
דוד רותם: תעבירו את זה למסלול הרגיל ולא קרה כלום.
: יש לי אולי הצעת פשרה.
: אם נקבע שיעור מסוים מהחוב, נניח שני-שליש או שלושת-רבעי, ברירת המחדל תהיה שזה נסגר אלא אם כן הוא מודיע אחרת כי אחרת יהיו לך אנשים שלא יודיעו כלום.
: לעומת זאת, אם נשאר נניח חצי מהחוב, אני חושבת שצריכה להיות ברירת המחדל.
דוד רותם: אנחנו גורמים לנו ולאוצר לפעול כלפי האזרחים שלנו כמטומטמים.
מנחם בן-ששון: אני הבנתי והדיאלוג ברור.
מנחם בן-ששון: אני חושב שהעמדות נאמרו אלא כן יש מישהו שרוצה לחדש משהו שלא במסגרת של מה שנאמר כאן.
מנחם בן-ששון: והיה והמעבר למסלול הרגיל יעלה כסף, דלתא, נניח האגרה כאן היא 100 שקלים והאגרה במסלול הרגיל היא 150 שקלים ועכשיו הוא יצטרך לשלם 50 שקלים, אתה תחייב אותו אוטומטית.
דוד רותם: אוטומטית.
מנחם בן-ששון: זאת אומרת, אתה מכניס עכשיו תיקים לתוך המסלול הרגיל ואתה באופן אוטומטי מחייב את האנשים.
מנחם בן-ששון: גם בשכר טרחה כאשר קודם לא יכולת לגבות אותו ועכשיו כן.
דוד רותם: שכר טרחה יחול מהיום והלאה לדעתי.
מנחם בן-ששון: זאת אומרת הכנסת עכשיו בדרך המלך.
מנחם בן-ששון: אם אמרת שברירת המחדל היא שהדברים יעברו מן המסלול המהיר אל המסלול הרגיל, ואנשים הרי נמצאים בתרדמת, העברתי אותם במסלול המהיר, עורך הדין אמר שכדאי לו, אבל למחרת בבוקר כל התיקים האלה עוברים למסלול הרגיל, בבת אחת אלפי תיקים יעברו למסלול הרגיל, יעלו עליהם שתי תוספות תשלום, תוספת התשלום שקראתי לה הדלתא, שאמרת שלא איכפת לך, ושכר הטרחה, שגם זה לא איכפת לך אבל לי איכפת.
דוד רותם: אל תשכח דבר אחד.
דוד רותם: את הדלתא אני, הזוכה, משלם בשלב זה.
דוד רותם: זה בדיוק כמו החצי השני של האגרה בבית משפט, שם לפני שמגיע הדיון הבא אומרים לי שאני אשלם את החצי, ואם לא שילמתי, אין לי תיק.
דוד רותם: מה שיקרה כאן זה שהתיק יעבור למסלול הרגיל, יגיש עורך הדין בקשה לאיזושהי פעולה ויאמרו לו שקודם ישלם חצי אגרה.
דוד רותם: אחרת יבוא עורך הדין ויגיש בקשה להעביר את זה למסלול המהיר.
דוד רותם: אתה לא תרוויח את הדלתא ולא תרוויח את שכר הטרחה.
דוד רותם: לא תרוויח את זה כי עורך הדין יעשה העברת תיק.
דוד רותם: להפך, אם נגבה כבר שני-שליש מהחוב, כדאי לו כי בשליש הנוסף הוא יגבה בקלות.
מנחם בן-ששון: לנגד עיניי לא הזוכה הבודד אלא הזוכה הסיטונאי והזוכה הסיטונאי הוא זוכה שיש לו עשרות אלפי תיקים ביד וכאן החשש שלי שמסלול של ברירת מחדל והרגל ההתנהגות שהיה עד היום הזה – קרי, שהדברים נעים במערכת של גבייה שבעצם הזוכה לא יודע והחייב לא יודע עד שהחוב מתחיל להצטבר – לאחר שמונה חודשים תרוץ ישר אל מסלול רגיל, הזוכה בהחלט ישלם את זה מתוך הנחה שהוא יגבה, זה עסק בין חברת כביש 6 והמייצג שלה, ואז באופן אוטומטי, כמו שמצטברים עלינו החובות בגביות אוטומטיות, זה יצטבר ויגיע היום שבו החייב יצטרך לשלם את כל הערימה הזאת ואז לפי הרגשתי לא עשינו שום דבר.
דוד רותם: אתה בעצם אומר דבר מאוד פשוט.
דוד רותם: אם אני חייב למישהו 3,000 שקלים, אני יודע שהוא יפתח במסלול המהיר, אני אשלם 2,200 שקלים או 2,500 שקלים ואז אני לא אשלם יותר, ההוא יעשה חשבון לגבי הדלתא, שכר הטרחה וכל הצרות האלה שיעלו לו הרבה כסף ולכן הוא מבטל.
דוד רותם: אני לא רוצה לארגן לאנשים חייבים הנחה בחובות.
מנחם בן-ששון: גם אני לא.
דוד רותם: אבל אתה עושה את זה, ברגע שגנזת את התיק.
מאיר בינג: אולי כהצעת פשרה אפשר להגדיל את התקופה של 30 הימים כדי לאפשר לזוכה יותר זמן התארגנות.
מנחם בן-ששון: על זה אומר חברי ברמה העקרונית שזה לא נראה לו.
ליאור שפירא: אולי ליישם את ההצעה של חבר הכנסת רותם.
ליאור שפירא: מנגנון ההעברה הוא תשלום האגרה כי בין כה וכה אנחנו יודעים שצריך לעשות אגרה נוספת.
ליאור שפירא: נותנים הודעה לזוכה שהתיק צריך לעבור, ואם הוא ישלם את האגרה הנוספת, הוא יעבור, ואם הוא לא ישלם, הוא נמחק.
מנחם בן-ששון: זכיתי לשלם חובות באמצעות מנגנוני גבייה.
מנחם בן-ששון: סיפרתי לכם שאמי עליה השלום חויבה בנסיעה באמבולנס, עד שהסתבר שלקחו מספר דרכון והפכו אותו למספר תעודת זהות ומשרד עורכי דין חרוץ עשה את העבודה וגבה, למרות שעדיין הוא חייב התנצלות וגם לזה נגיע.
מנחם בן-ששון: ראיתי איך זה עובד.
מנחם בן-ששון: היה מרתק לראות איך באופן אוטומטי הזוכה משלם את כל האגרות כי הוא לא יודע או כן יודע, איך באופן אוטומטי החייב מתחייב ובמקרה הזה דווקא עם החייבים.
מנחם בן-ששון: לא שהייתה בעיה לשלם בפעם הראשונה.
דוד רותם: אתה לוקח את התיק שהייתה בו טעות.
מנחם בן-ששון: אני לא מדבר על תיק הטעות אלא על תיק התרדמת.
מנחם בן-ששון: אני מדבר על האזרח שמקבל את החוב ולא ערני.
מנחם בן-ששון: אני כעורך דין יכול לקחת את זה על כתפיי ואני אחייב עוד אחד ועוד אחד ועוד אחד.
דוד רותם: שישלם את הכסף ויגמור את הסיפור.
יחזקאל סיבק: הערה לגבי הזרימה בין המרכז לגביית קנסות במסלול המקוצר לבין לשכת ההוצאה לפועל, בהנחה שהתיק עובר.
יחזקאל סיבק: צריך לתת את הדעת לנושא שמירת תוקף פעולות שבוצעו.
יחזקאל סיבק: נניח האם עיקול ברישום שבוצע במרכז לגביית קנסות, אתה יכול לבצע.
מנחם בן-ששון: איך הגעת למרכז לגביית קנסות?
יחזקאל סיבק: אני אקרא לזה המסלול המקוצר.
יחזקאל סיבק: הערה אחת היא לנושא שמירת תוקף פעולות שבוצעו ושנייה היא לנושא העברת המידע שהצטבר במסלול המקוצר אל תיק ההוצאה לפועל.
יחזקאל סיבק: האם המידע שהצטבר במסלול המקוצר עובר מהזוכה בתיק ההוצאה לפועל או לא עובר, והגיוני כמובן שגם תהיה שמירת תוקף פעולות וגם יועבר המידע כי אחרת במשך שמונה חודשים לא עשית כלום.
יחזקאל סיבק: ההערה השנייה שלי היא לגבי סעיף קטן 20ה(א)(2) ביחס ל20ה(ד).
יחזקאל סיבק: סעיף (א)(2) הוא למעשה סעיף שמשאיר את הזוכה הלא מיוצג, זה שלא הגיש את הבקשה לפי סעיף קטן (3) במצב שאין לו ידיעה אמיתית לגבי המשמעות של מחיקת התיק.
יחזקאל סיבק: מה שיקרה הוא שבסופו של דבר הרשם ימחק את התיק כי אין תועלת בהמשך ההליכים וסביר שזה מה שיקרה ברוב התיקים אגב כי לרשם אין כלי חקירה משל עצמו, ואז בעצם הזוכה הלא מיוצג לא יכול לפתוח יותר בקשה במשך שנה אחרי סגירת התיק.
דוד רותם: בקשה במסלול המהיר.
יחזקאל סיבק: נכון, במסלול המהיר.
יחזקאל סיבק: אגב, הנחה מושכלת היא שרוב הזוכים הלא מיוצגים לא ישימו לב שהחייבים שלהם קיבלו בעצם הפטר בצורה עקיפה.
מנחם בן-ששון: אנחנו מפסיקים את הישיבה ל-15 דקות.
מנחם בן-ששון: היה מישהו שרצה להעיר לגבי הריצה עם התיק או העיכוב של התיק?
ליאור שפירא: הצעתי הצעת פשרה לגבי האגרה.
מנחם בן-ששון: תכף נשמע הצעה אחרת.
דוד רותם: התיק יועבר אוטומטית ולא ייגנז ובלבד שלא נגבו 90 אחוזים מהחוב.
דלית זמיר: אין לי הרבה מה להוסיף מעבר לעמדה שלנו.
דלית זמיר: אנחנו חושבים שגם מאחר שהמטרה היא שההליכים היעילים יתבצעו בהליך מהיר ולכן השאיפה היא שאדם יבין שברוב המקרים לא יהיה טעם בהליכים נוספים.
דלית זמיר: ההליכים הנוספים שיהיו מעבר לזה, יהיו הליכים הרבה יותר יקרים וספק אם יש טעם להחיל אותם.
דוד רותם: יש טעם להחיל אותם מסיבה אחת פשוטה: אני לא רוצה לאפשר לחייב להרוויח כסף כתוצאה מזה שעשיתי שינוי בחוק ההוצאה לפועל.
דלית זמיר: לכן יש בחירה.
דלית זמיר: אנחנו רוצים לתת לזוכה את מרב האפשרויות.
דלית זמיר: אם צריך להקל על הליך הבחירה, נקל.
דוד רותם: התיק עובר למסלול הרגיל.
דוד רותם: אדם פרטי יקבל הודעה שהוא צריך תוך 30 ימים לשלם הפרש אגרה ואז הוא יאמר לעצמו שלא שווה לו לשלם את האגרה בשביל 200 שקלים ויסגור את התיק.
דלית זמיר: מבחינת המערכת, במצב הזה, אנחנו מעדיפים שברירת המחדל תהיה שהתיק נסגר ואין הליך נוסף במסלול הרגיל.
דוד רותם: אז קורה אחת משתיים: אתם מוחקים את החוק כי שנה אני לא יכול לפתוח תיק נוסף.
דלית זמיר: לא, במסלול המהיר.
דלית זמיר: אתה ממילא התייאשת מהמסלול הרגיל.
דוד רותם: אז אני אפתח את התיק ואשלם עוד פעם אגרה מלאה.
דוד רותם: אני רוצה לחסוך רק את הדלתא.
דלית זמיר: בוא נחשוב איך אנחנו פותרים את זה.
דוד רותם: אתם הרי לא תסכימו לוותר על אגרה.
דלית זמיר: הוא יצטרך לבקש להעביר את התיק.
דוד רותם: לא, התיק ייסגר לו והוא יבוא אחרי שבועיים ויפתח תיק חדש.
דוד רותם: אתם מסבכים את המערכת.
דוד רותם: אתם יוצרים יותר תיקים ויותר ניירת.
מנחם בן-ששון: אני חושב שחבר הכנסת רותם הצליח לשכנע אותי למרות התגובה שלכם.
מנחם בן-ששון: תנסחי את זה להצבעה.
מנחם בן-ששון: אני רוצה שהיועצת המשפטית תסביר מה החלטנו, ואו שיהיה ניסוח או שלא.
: ההחלטה היא שאם הזוכה הוא יחיד ולא נגבו עד 90 אחוזים מהחוב, ברירת המחדל תהיה שאם הוא לא מודיע שום דבר, התיק עובר למסלול הרגיל.
: במקרים אחרים, ברירת המחדל תהיה שהתיק נסגר, אם הוא לא מודיע שהוא רוצה להעביר למסלול הרגיל.
מאיר בינג: בשביל היעילות, אני מציע שנוריד את ה-90 אחוזים.
מאיר בינג: אם כבר, נעשה את זה שביחיד ברירת המחדל היא שזה עובר בלי 90 אחוזים כי ה-90 אחוזים מסרבלים את המערכת.
מאיר בינג: ברגע ששינו את זה, אני חושב שעדיף להוריד את ה-90 אחוזים.
דוד רותם: אז מה שקורה הוא שממילא אתה תשלח לו הודעה על תשלום האגרה.
דוד רותם: יש הבדל באגרה בין המסלול המהיר למסלול הרגיל?
: אולי יש.
מאיר בינג: לא דנו עדיין באגרות, אבל ברמת העיקרון אין הבדל בתשלום האגרה בין המסלול המהיר לבין המסלול הרגיל.
דוד רותם: בטח שיש.
דוד רותם: אתם אמרתם שבמסלול המהיר האגרה היא הרבה יותר נמוכה.
מאיר בינג: האגרה במסלול המהיר היא יותר גבוהה כי אתה משלם עבור ההליכים.
מאיר בינג: ברמת העיקרון לא צריך להיות פער באגרות.
: במסלול המהיר מקבלים פחות במובן של איזה סוגים של הליכים אפשר לבצע.
יצחק אילת: בהקשר הזה של זוכה יחיד וחברות, רציתי להעיר שיש תיקים משותפים.
דוד רותם: אם בתוך הזוכים יש חברה, התיק ייגנז.
דוד רותם: תמיד ייגררו אחריהם.
: עלתה הערה לגבי 90 אחוזים.
: אני אביא את הניסוח עצמו.
: אנחנו בסעיף קטן (ד), עמוד 10:
מנחם בן-ששון: יש למישהו בעיה עם סעיף קטן (ד)?
אבי דוביצקי: אני לא מבין למה צריך להגביל אותי בשנה.
אבי דוביצקי: אם פתאום אני יודע שקרה משהו לאותו אדם שיש לו מקורות כספיים, אני אחכה שנה?
מנחם בן-ששון: אמרה היועצת המשפטית שתהיה לך אפשרות ללכת לרגיל, ושנית, בשיקול דעתו תימצא דרך להפעיל את זה גם במסלול אחר.
אבי דוביצקי: צריך עוד פעם לשלם אגרה?
מנחם בן-ששון: על זה לא כתבנו כאן.
אבי דוביצקי: צריך לדעת.
מנחם בן-ששון: אי אפשר הכל.
מנחם בן-ששון: לך למסלול הרגיל, תשלם את הדלתא ותעבוד שם.
דוד רותם: אומרים שהדלתא היא בעצם שיחזירו לך כסף.
מאיר בינג: לא אמרתי שיחזירו אלא אני אומר שבמסלול הרגיל אתה משלם אגרה ראשונה ואחר כך, כאשר אתה מבקש עיקול בחשבון בנק, אתה משלם 7 שקלים.
מאיר בינג: כאשר אתה מבקש עיקול בעוד חשבון, עיקול ברישום של הרכב, זה עוד 7 שקלים.
מאיר בינג: אתה משלם פר כל פעולה.
מאיר בינג: במסלול המקוצר אתה משלם איזשהו סל עבור הפעולות מראש ולכן האגרה של המסלול המהיר באופן כללי – דיברנו על כך שבהתחלה אולי זה יהיה משהו אחר – תהיה יותר גבוהה במעט אבל לאחר מכן לא תידרש לתשלומים נוספים.
מאיר בינג: זה הרעיון של המסלול המהיר, כפי שאני מבין אותו.
מנחם בן-ששון: אני לא יודע, עוד לא התווכחתי אתכם על האגרות ועל הסכומים אבל צודק חבר הכנסת רותם שתחזירו.
אבי דוביצקי: ההליכים בוצעו.
: אני רוצה להפנות לכך שיש הבדל, אם אני מבינה נכון, בין מצב של העברה של התיק מהמסלול המהיר לרגיל, שאז אני מניחה שזה יהיה רק הפרשים למיניהם אם צריך או בכלל לא, לבין מצב שהתיק נגנז ונניח הזוכה בוחר לפתוח, בגלל שלא נפרע החוב במלואו, במסלול הרגיל ועכשיו הוא פותח עוד תיק.
: לכאורה, לא כתבנו שום דבר בעניין הזה, זאת תהיה אגרה חדשה, אם אני מבינה נכון ותקנו אותי אם אני טועה.
: אם רוצים בעניין הזה להתייחס, אולי כן אפשר לומר שתוך תקופה מסוימת, אם הוא פותח, הוא לא יצטרך לשלם שוב אגרה או רק את ההפרשים.
מנחם בן-ששון: דעתי נוחה מזה.
מנחם בן-ששון: בואו נסכם שאם אתם זוכרים יש לכם את תרשים הזרימה, איך הולכת המערכת, המסלול הרגיל והמסלול המהיר, כן שילם, לא שילם, ברירת מחדל, נופל שלב א', נופל שלב ב', כל המונופול הזה.
מנחם בן-ששון: תסתכלו עליו, ננתח אותו בסופו של התהליך לסיפורי האגרה.
מנחם בן-ששון: יש לנו למשל את הוויכוח עכשיו לגבי אגרת טיפול.
מנחם בן-ששון: נסתכל על המהלך הזה ויכול להיות שאתם תקזזו לנו אגרות במקום אחר ונסכים לדבר אתכם על מקום אחד.
מנחם בן-ששון: קחו את כל התרשים הזה עכשיו ותוסיפו לו בסימני הדרך כמה עולה כל שלב של מעבר מתחנה לתחנה.
ליאור שפירא: זה ברור עכשיו, לאור ההערה ששמענו, ששמירת ההליכים שהיו במסלול המקוצר צריכים להימשך במסלול הזה, כי אם כבר שילמנו על זה, יכול להיות שלא נקבל את הכסף בחזרה.
מנחם בן-ששון: אתה מדבר על המידע ולא רק על הכסף.
מנחם בן-ששון: על המידע זה טריוויה שכל מה שמותר לך לקבל, אתה מקבל אותו במסלול הרגיל.
ליאור שפירא: אבל לא צריך לשלם עבור זה כסף.
מנחם בן-ששון: אתה לא צריך לשלם.
מנחם בן-ששון: זה כבר שם והתיק עובד.
ליאור שפירא: אני לא מניח שזה יהיה אותו תיק.
מנחם בן-ששון: יש שמירת דינים ויש שמירת תיקים.
ציון כספי: אם יבוצע עיקול ברישום במסלול המקוצר, לא תידרש לבצע עיקול ברישום נוסף לגבי מיטלטלין.
ציון כספי: אותו הדבר לגבי רכב, כאשר בוצע עיקול ברישום ותוכל לתפוס את הרכב.
ציון כספי: אלה דברים טכניים.
מנחם בן-ששון: דיברנו על זה כבר לפני שנה וחצי.
: 20ו היעדר זכאות לשכר טרחת עורך דין (א) על אף האמור בסעיף 10, זוכה בתיק הוצאה לפועל במסלול מקוצר לא זכאי לשכר טרחת עורך דין.
: (ב) על אף האמור בסעיף קטן (א), הוגשה בקשה לביצוע תביעה על סכום קצוב לפי סעיף 81א1 במסלול מקוצר, זכאי הזוכה לשכר טרחת עורך דין שייקבע לעניין זה לפי סעיף 10(א1).
דוד רותם: בסעיף קטן (א) צריך להוסיף "בגין ההליכים שבוצעו במסלול המקוצר".
: כתוב המסלול המקוצר.
דוד רותם: "לא זכאי לשכר טרחת עורך דין", אבל התיק עבר.
: הוא כבר לא במסלול המקוצר.
: בסעיף קטן (ב) צריך להעיר שסעיף 10(א1) כפוף לתיקון שיוסיף את הסעיף הזה וכרגע הוא לא קיים.
: לעניין ההפניה לסעיף 10(א1).
דלית זמיר: הכוונה בסעיף הזה הייתה שמי שהגיש תביעה על סכום קצוב, יקבל את שכר הטרחה עבור עצם כתיבת כתב התביעה.
דלית זמיר: זה בעצם מה שעולה יותר או דורש שכר טרחה מעבר לרגיל שאנחנו לא ניתנים בגינו שכר טרחה.
דלית זמיר: אם לא יתוקן סעיף 10(א) כך שנוכל לקבוע שכר טרחה מיוחד לעניין הזה, ההפניה היום לכללי לשכת עורכי הדין היא לא נכונה.
דוד רותם: צריך לשים כוכבית וכשנראה מה יהיה עם 10(א1), נדון בזה שוב.
: אנחנו בסעיף 10ז בעמוד 10.
אבי דוביצקי: לפי מה שנראה לי בסעיפים הקודמים, זוכה יחיד, אם אני למשל פותח תיק, אני אהיה די מטורטר כמה פעמים בהוצאה לפועל.
אבי דוביצקי: למה אין איזושהי פסיקת הוצאות לזוכה יחיד?
אבי דוביצקי: מדובר בריצות רבות בנוסח של תפעיל את התיק, תשלם אגרה, תביא אגרה וכולי.
: 10ז מעקב אחר יישום פרק א'1 במהלך התקופה שתחילתה שנה לאחר מועד תחילתו של פרק זה וסיומה שנה לאחר מועד זה ידווח שר המשפטים לוועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת אחת לשישה חודשים על יישום הוראות פרק זה.
: הדיווח יכלול, בין השאר, פירוט לגבי כל אלה: (1) מספר הבקשות שהוגשו לביצוע במסלול המקוצר, ושיעורן מבין כלל הבקשות לביצוע אשר ניתן היה לבקש לבצע במסלול המקוצר, בחלוקה לפי גובה החוב.
: (2) ההליכים שננקטו במסלול המקוצר.
: (3) אחוזי הגבייה במסלול המקוצר בהשוואה לאחוזי הגבייה במסלול הרגיל בתיקים שנפתחו בכל אחד מהמסלולים בתקופה שמיום תחילתו של פרק זה ועד מועד הדיווח, בחלוקה לפי סוגי התיקים.
: (4) מספר התיקים שהועברו מן המסלול המקוצר למסלול הרגיל.
: כאן אני מציעה להוסיף את "הטעמים להעברה".
: האם זה בכלל החלטה של ראש ההוצאה לפועל שאין טעם או שהזוכה בחר בכך.
דוד רותם: ההוראה לשנתיים בלבד.
: זה יוצא שני דיווחים והדיווח השלישי יהיה החלטה אם רוצים להאריך את זה או לא.
דוד רותם: אני מבקש ממנו לדווח לי שנה אחרי התקופה הזאת.
מנחם בן-ששון: אתה רוצה שזה יהיה חצי שנה אחרי?
דוד רותם: שנה לאחר מועד זה.
דוד רותם: הייתי עושה חצי שנה.
: אחת לשישה חודשים.
מנחם בן-ששון: אנחנו ניפגש לשמוע איך המערכת עובדת ואני מניח שהוועדה גם תרצה לראות בשטח איך הדברים עובדים, כמו שרצינו לראות טכנולוגיות אחרות שאישרנו.
מנחם בן-ששון: אנחנו מאשרים את הסעיף.
יחזקאל סיבק: אני מבקש להעיר לגבי סעיף 20ו, להערתו של חבר הכנסת רותם.
יחזקאל סיבק: אמרו שהכל בסדר אבל זה לא כל כך בסדר כי אפשר כבר עכשיו לכתוב את הבר"א של החייב שיאמר שמכלל ה-הן של סעיף קטן 20ו(ב), אפשר לשמוע את כלל ה-לאו של 20ו(א).
יחזקאל סיבק: אפשר בוודאות מוחלטת לומר שהטענה הזאת תועלה.
מנחם בן-ששון: אנחנו עוסקים עכשיו בסגירת ברא"ות בחוק אחר וזה בדיוק הזמן לרשום את זה.
יחזקאל סיבק: זה נושא מעניין בפני עצמו אבל כאן אני מדבר כרגע הל ההוצאה לפועל.
יחזקאל סיבק: התוצאה היא שיאמרו דבר מאוד פשוט והוא שב-20ו(א) כתוב שזוכה בתיק הוצאה לפועל במסלול מקוצר לא זכאי לשכר טרחת עורך דין.
יחזקאל סיבק: נקודה.
יחזקאל סיבק: לא כתוב באיזה מסלול הוא לא זכאי.
דוד רותם: כתוב זוכה בתיק הוצאה לפועל במסלול מקוצר.
יחזקאל סיבק: בסעיף קטן (ב) כתוב שעל אף האמור סעיף קטן (א), במקרה מסוים כן מגיע שכר טרחה.
יחזקאל סיבק: כלומר, כל מה שהוא לא המקרה המסוים, לא מגיע שכר טרחה.
דוד רותם: בסעיף (א) כתוב שבתיק הוצאה לפועל במסלול המקוצר לא זכאי לשכר טרחה.
יחזקאל סיבק: אני יכול גם עכשיו לתת את הסעיף שבו הוא ינמק את הרציונל.
יחזקאל סיבק: יגידו שהלכת למסלול המקוצר, קיבלת שירות, אז זהו, איבדת את הזכות לשכר טרחה.
יחזקאל סיבק: לא כתוב שזה רק במסלול המקוצר.
דוד רותם: כתוב.
דוד רותם: בתיק הוצאה לפועל במסלול המקוצר הוא לא יהיה זכאי.
דלית זמיר: הערה לגבי סעיף קטן (ב).
דלית זמיר: אפשר אולי להסתמך על הכללים אבל צריך אולי להבהיר שזה שכר טרחת עורך דין שייקבע לעניין זה בלבד, או שנבהיר שזה שכר טרחה לעניין הגשת כתב התביעה.
: לעניין זה בלבד.
דוד רותם: יהיה צריך לקבוע בסעיף 10.
מנחם בן-ששון: המילה "בלבד" ליד המילה "זה".
מנחם בן-ששון: מה ההבדל אם כתוב לעניין זה?
מנחם בן-ששון: מה עושה ה-בלבד?
דלית זמיר: כי יש שכר טרחה שנקבע היום לתביעות על סכום קצוב.
דלית זמיר: הכוונה לא להחיל את שכר הטרחה על תביעות על סכום קצוב במקרה הזה כי שכר טרחה על תביעות על סכום קצוב כולל גם את הביצוע.
מנחם בן-ששון: תכתבי במקום זה שייקבע לעניין המסלול המקוצר.
דוד רותם: לא, שייקבע לעניין זה.
: לעניין הגשת תביעה במסלול המקוצר.
דוד רותם: בסעיף 10(א1) יהיה כתוב.
: 20ח תקנות וכללים (א) שר המשפטים רשאי לקבוע, באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, הוראות לביצוע פרק זה, לרבות לעניין העברת תיק מהמסלול המקוצר למסלול הרגיל.
: (ב) מנהל בתי המשפט יקבע כללים בדבר הדרכים והמועדים לנקיטת הליכים במסלול המקוצר, לרבות סדר נקיטת ההליכים, והם יחולו אלא אם כן ציווה רשם ההוצאה לפועל אחרת.
: הכללים יפורסמו ברשומות.
דוד רותם: אני רוצה להבין מה זה.
דוד רותם: מה זה המנהל יקבע כללים בדבר הדרכים?
: אחר כך יש איזשהו סדר נקיטת הליכים.
דוד רותם: אחרי שמונה חודשים התיק נסגר.
: נניח שיהיה עיקול ברישום, יכול להיות שיאמרו שבשלב הראשון, בחודשיים הראשונים, הדבר הראשון שמנסים זה עיקול צד ג', ואם אחרי שלושה חודשים זה לא עובד, עושים עיקול ברישום.
: יקבעו איזשהו סדר אבל זה אמור להיות משהו שהוא שיטתי ולא פר כל תיק.
דוד רותם: הבטיח לנו בתוך 48 שעות הכל מעוקל, הכל תפוס.
קריאה: גם לקחו כסף.
ציון כספי: כדי לעמוד בכל ההבטחות שלך, אנחנו צריכים לקבוע איזה שהם כללים ודרכים.
ציון כספי: מישהו צריך לכתוב את כל הכללים.
מנחם בן-ששון: אתה בונה כאן מנגנון ואתה בונה אותו בתקנות שאתה מאשר.
ליאור שפירא: אבל האגרה נלקחה מלא.
ליאור שפירא: אם הוא יעשה פחות הליכים, יחזירו לו חלק מהאגרה?
ציון כספי: יכול להיות שיעשו גם יותר הליכים.
דוד רותם: את 20ח(ב) אנחנו לא מאשרים, אלה כללים.
דוד רותם: אנחנו מאשרים את 20ח(א).
מנחם בן-ששון: אם אתה מתעקש, אני יכול להביא לכאן גם את הכללים.
: לא הצבעתם עדיין על העניין של הוראת השעה, שהיא לשנתיים.
מנחם בן-ששון: לא הצבענו כי אני רוצה תשובה מהנהלת בתי המשפט.
מנחם בן-ששון: אני רוצה להיות רגוע.
מנחם בן-ששון: נטייתי בזמנו הייתה לא לאשר לכל המערכת.
מנחם בן-ששון: אני רוצה לקבל מהם תשובות.
: השאלה גם לגבי כמה לשכות.
מנחם בן-ששון: אנחנו לא גומרים את החוק היום.
מנחם בן-ששון: אתם נתתם לי תשובה שמשביעה את רצוני?
דוד רותם: הם עוד לא נתנו תשובה.
מנחם בן-ששון: לגבי השאלה אם לעשות על כל המערכת או על חלק מהמערכת.
ציון כספי: יש לנו תשובה.
מנחם בן-ששון: אחרי שנשמע אילו גופים מסוגלים להעביר לכם מערכות אלקטרוניות ובאיזה נפח אתם יכולים לקלוט, אני בוודאי אהיה רגוע יותר.
ציון כספי: אנחנו מקבלים את עמדתך כפי שהוצגה.
מנחם בן-ששון: לא אמרתי לא, אבל אם אני אומר כן, זה תלוי במשהו.
דוד רותם: הוא אומר שהם מקבלים את עמדתך שזה יהיה במספר לשכות.
ציון כספי: אנחנו מקבלים את עמדתך.
מנחם בן-ששון: סליחה, לא הבנתי.
ציון כספי: אנחנו מקבלים את הצעתך שזה לא יהיה מלא ושזה יהיה על חלק מהלשכות.
: יש לכם נוסח לזה?
מנחם בן-ששון: תציעו לי נוסח.
מנחם בן-ששון: מר כספי, זה כשמן לעצמותינו.
מנחם בן-ששון: תרשום לנו בבקשה איך אתה הולך לעשות את זה.
ציון כספי: גם שר המשפטים קיבל את זה.
ויקטור פישר: אני רוצה להעלות כאן בעיה שאני לא יודע איך היא תיפתר.
ויקטור פישר: בעיה שקשורה להליך המקוצר.
מנחם בן-ששון: גמרנו את ההליך המקוצר ואישרנו אותו.
ויקטור פישר: למי אני חייב להגיש טענת פרעתי?
מנחם בן-ששון: אני לא יודע לענות על השאלה.
מנחם בן-ששון: אדוני ישלח אלינו שאלות, יש לנו מדור ועל כל שאלה תקבל תשובה.
: סוגיה אחרונה שקשורה לעניין הזה.
: כאשר דנו במסלול המקוצר בוועדה, הוועדה רצתה שנגיע לנושא ההגבלות הנוספות לבחון האם הגבלות מסוימות אפשר יהיה להכניס למסלול המקוצר.
מנחם בן-ששון: אני אהיה מאושר אם כן.
: בעניין הזה עמדת הממשלה, וגם עמדתי, שזה לא מתאים.
: כאשר דנו בהגבלות הנוספות דיברנו על כך שאלה הוראות שמדברות על שיקול דעת של הרשם, שהן מחייבות התרעה והיתר.
מנחם בן-ששון: אם הממשלה הכניסה לנו עיקול, למה שלא נכניס עוד כמה דברים?
דוד רותם: היא עוד לא הכניסה עיקול.
מנחם בן-ששון: אם הממשלה רצתה להכניס עיקול, אז אני בן בנו של קל וחומר אומר למה שלא נכניס החרמת רשיונות.
: כי יש הבדל גדול בין הליכים שמופנים כלפי הרכוש ובמסגרתם לבין הליכים שהמטרה שלהם היא אחרת וגם הזמן שבו הם מופעלים נקבע כדי לאפשר קודם לנקוט הליכים כלפי הרכוש, מה גם שאנחנו באמת עושים כאן הוראת שעה לשנתיים ובוחנים איך היא פועלת ורוצים שהיא תהיה יעילה.
מנחם בן-ששון: זאת תשובה טובה.
מנחם בן-ששון: אם יהיו עזרים, אנחנו נשמע את הלשכה, את האנשים שבשטח ונקבל הצעות.
: תיקון סעיף 7א בסעיף 7א לחוק העיקרי – (א) אנחנו עוברים לנוסח לדיון בוועדה ביום 17 ביולי, שזה הקובץ השני ושם למעשה אנחנו מתחילים בסעיף 7א.
: אנחנו מתחילים את הפרק של מסירת מידע על החייב.
: סעיף 7א הוא הסעיף שעניינו הגשת בקשה לתשלום בשיעורין ובמסגרתו נאמר מה צריך לצרף לבקשה.
: כאן מופיעים רק התיקונים אבל אני אומרת באיזה סעיף אנחנו נמצאים בחוק.
: צריך שם לצרף לבקשה הצהרה מנומקת עם כל המסמכים לגבי הנכסים וכולי, וכתב ויתור על סודיות.
: סעיף קטן (א) מדבר על כתב ויתור על סודיות לגבי איזה מידע מוותר החייב על הסודיות שלו.
: סעיף קטן (א)(2), במקום "נכסיו ומקורות הכנסתו" יבוא "כתובתו, נכסיו, גובה הכנסתו ומקורותיה.
: כלומר, מרחיבים כאן את סוג המידע שהחייב מוותר על הסודיות לגביו.
: אחרי "בחוק הבנקאות (רישוי), תשמ"א-1981" יבוא "וכן למסירת מידע ומסמכים בדבר מצבו הכלכלי של החייב, יציאותיו מישראל, כניסותיו לישראל, חובותיו, וסך הוצאותיו המצויים בידי גורם מהגורמים המפורטים בטור א' בסעיף (א) בתוספת הראשונה, אשר בהתאם למפורט בטור ב' של סעיף (א) בתוספת הראשונה ניתן לקבל מהם מידע ומסמכים כאמור (להלן – כתב ויתור על סודיות).
: בסעיף זה ובסעיף 7ב – "יציאות מישראל" ו"כניסות לישראל" – למעט יציאות מישראל לאזור יהודה השומרון וחבל עזה וכניסות מהאזור האמור לישראל.
דוד רותם: צריך למחוק את עזה וגם את יהודה ושומרון.
דוד רותם: זה מסוג הסעיפים שאף אחד לא יכול לפקח עליו ואנחנו סתם עושים צחוק מהעבודה.
: להפך, כאן לא צריך להעביר מידע.
דוד רותם: זה כל כך ברור.
דוד רותם: אלה לא יציאות לחוץ לארץ.
: זאת יציאה מישראל.
דוד רותם: זאת גם לא יציאה מישראל היום.
דוד רותם: אין מעבר גבול ואין ביקורת.
דוד רותם: זה סתם סעיף מיותר.
מנחם בן-ששון: השאלה האם נהוג לכתוב את זה בחוקים אחרים.
: יש חוקים שמבחינים בין ישראל לאזורים האלה.
מנחם בן-ששון: יעמוד פקיד הוצאה לפועל במחסום בחווארה.
: להפך, שם הוא לא צריך לעמוד.
מנחם בן-ששון: אם תמחקי, לכאורה כן.
מנחם בן-ששון: זה צריך להיות לפי הנוהל בחוק.
מנחם בן-ששון: אם תראי לי עוד חוקים שזה כתוב, אני אשאיר את זה.
מנחם בן-ששון: אם לא, נמחק.
: אני לא יודעת אם לגבי יציאה וכניסה לישראל, אבל אין ספק שלגבי ישראל והבחנה בין ישראל לאזורים האלה, זה קיים בחקיקה.
מנחם בן-ששון: עזה היא בעיה בפני עצמה.
דוד רותם: זו בעיה פוליטית.
דוד רותם: עזה צריך למחוק כי מעזה אי אפשר לצאת ואי אפשר להיכנס אליה.
מנחם בן-ששון: זה ONE WAY.
: אם זה מופיע לעניין יציאה וכניסה מישראל במקום נוסף, נשאיר את זה.
: (ב) אחרי סעיף.