GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
: קטן (ה) יבוא: "(ה1) חייב שניתן לגביו צו תשלומים לפי סעיף זה, וחל שינוי במצבו הכלכלי שיש בו כדי להשפיע על יכולתו לשלם את החוב הפסוק בתשלומים שנקבעו, חייב להודיע על כך בכתב בהקדם האפשרי בנסיבות העניין לרשם ההוצאה לפועל שבלשכתו הוגשה הבקשה למתן צו תשלומים, ובלבד שהשינוי אינו שינוי של מה בכך".
: סעיף 7ב הוא הסעיף בו אנחנו מדברים על מסירת מידע על החייב ללא כתב ויתור על סודיות.
: תיקון סעיף 7ב בסעיף 7ב לחוק העיקרי – בסעיף קטן (א), אחרי "כל גורם" יבוא "כאמור בסעיף 7א(א)(2)", במקום "מידע על נכסי החייב ומקורות הכנסתו" יבוא "מידע על החייב כאמור באותו סעיף".
: (ב) אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "(א1) נוכח מנהל לשכת ההוצאה לפועל או רשם ההוצאה לפועל כי כתובתו של החייב המופיעה בתיק ההוצאה לפועל איננה כתובתו הנכונה של החייב, רשאי הו א, מיוזמתו או על פי בקשה, וללא כתב ויתור על סודיות, לצוות על הגורמים המפורטים בתוספת השנייה למסור לידיו מידע בדבר כתובתו של החייב, למעט כתובת של חייב שאין למסרה מטעמים של הגנת החייב כמפורט בתוספת השלישית.
: מנהל לשכת ההוצאה לפועל ימסור לזוכה את המידע בדבר כתובתו של החייב שמסרה לו או לרשם ההוצאה לפועל כאמור.
: שר המשפטים רשאי לקבוע, בצו, באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, גורמים נוספים שייכללו בתוספת השנייה וכתובות נוספות שייכללו בתוספת השלישית.
: אני מציעה לעבור על התוספת השנייה והשלישית עכשיו גם בגלל שהגיעו אנשים ממש רק לעניין התוספת השנייה.
מנחם בן-ששון: תוספת שנייה היא כתובות, נציג HOT ביקש לדבר, אני יודע שיש גורמי סעד ורווחה שרוצים להתייחס.
מנחם בן-ששון: נקרא את שלושת הסעיפים ואז בחבילה הזאת נוכל להסתכל על התוספות בקונטקסט.
: (א2) רשם ההוצאה לפועל רשאי, מיוזמתו או על פי בקשה, לצוות על כל אחד מן הגורמים המפורטים בטור א' בסעיף (א) בתוספת הראשונה, למסור לידיו מידע על החייב המצוי בידו מהסוג המפורט בטור ב' לצדו (בסעיף קטן זה ובסעיפים קטנים אחרים "מידע על החייב").
: כאן קיבלתי הערה לציין מידע על החייב מהגורמים המפורטים כדי להבדיל את זה ממקומות אחרים שכתוב מידע על החייב וזה לא אותו מונח.
: שר המשפטים רשאי לקבוע בצו, באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, גורמים וסוגי מידע נוספים שייכללו בתוספת הראשונה.
: (א3) ציווה רשם ההוצאה לפועל על גו רמים כאמור בסעיף קטן (א2) למסור לידיו מידע על סך הוצאות החייב לצורך בירור יכולתו של החייב במסגרת חקירת יכולת, יהיה רשאי רשם ההוצאה לפועל מטעמים שיירשמו, ולאחר שהביא בחשבון את הפגיעה בפרטיות הכרוכה בכך, לצוות על גורם המנוי בטור א' בסעיף (ב) בתוספת הראשונה למסור לידיו מידע כמפורט בטור ב' שלצדו אם שוכנע כי המידע שנמסר לו בדבר סך הוצאות החייב אינו מספיק כדי להעריך את יכולתו הכלכלית של החייב לפרוע את החוב וכי המידע הנוסף נחוץ לשם כך.
: כאן מדובר על פירוט הוצאות.
: כלומר, פירוט מעבר לסך הוצאות החייב.
: בזמנו דובר על כך שההתראות, לא רק בסעיף הזה אלא גם בסעיפים אחרים, יישלחו בדואר רגיל.
: אחרי בדיקה התקנות היום למעשה אומרות שברירת המחדל, אם לא נאמר אחרת בחוק, היא דואר רגיל, אלא אם כן נאמר דואר רשום או דואר רשום עם אישור מסירה.
: הדרך הרגילה היא דואר רגיל ולכן אין צורך לציין את זה.
: עוד דבר שרציתי להפנות את תשומת הלב אליו.
: בהתראה כאן בעניין המידע, הזמן נמדד מיום משלוח ההתראה וזאת בניגוד להתראות אחרות בהן הזמן נמדד מיום המצאת ההתראה.
: מה זה המצאת ההתראה לעניין הזה של דואר רגיל?
: למעשה יש חזקת המצאה שהיא לא מחייבת לוודא שזוהי המצאה אלא היא אומרת מיום המשלוח שישה ימים, זה נחשב שזה הומצא כדין לגבי דואר רגיל וגם לגבי דואר רשום.
: זאת אומרת שיכול להיות שיש כאן הצדקה קצת להאריך את התקופה אם אנחנו מונים אותה מיום משלוח ההתראה ולא מיום ההמצאה כי רק חזקת ההמצאה היא שישה ימים.
: אלא אם כן אומרים שזה מיום ההמצאה, שאז זה אומר 13.
: יכול להיות שאם נלך על מיום ההמצאה, זה לא מחייב שיוודאו את ההמצאה.
מנחם בן-ששון: אבל אם תכניסי את המילה המצאה, יחשבו שצריך לוודא המצאה ואת זה אני לא רוצה.
: לא, לא יחשבו בגלל שיש חזקת המצאה ומדובר על דואר רגיל.
: (א5) קבלת מידע על החייב יכול שתהיה בכל דרך, לרבות באמצעות תקשורת בין מחשבים".
מנחם בן-ששון: זה היה הדיון ואני לא רוצה לפתוח אותו עכשיו בוועדה.
מנחם בן-ששון: עוד לא סיימנו את הסגה של הסעיף הזה שהוא מורכב מאוד.
מנחם בן-ששון: התוספת הראשונה, השנייה והשלישית.
: אני מפנה לעמוד 24, לתוספת הראשונה.
: אני מציינת שהסעיפים שמופיעים תחת הכותרת "תוספת ראשונה" הם יותר סעיפים ממה שכרגע מצוין.
: גם סעיף 7א ו-(א)(2) וגם 7ב(א)(2) שהתוספת רלוונטית, יוספו.
: אני אקריא את הגורם ואת המידע.
: (א) הגורם סוג המידע 1.
: המוסד לביטוח לאומי - מידע על מקורות הכנסה וגובהה, מעסיק, מספר חשבון בנק ומצב תעסוקתי.
: כונס הנכסים הרשמי - מידע על הכרזת פשיטת רגל, צו כינוס, צו פירוק, צו פירוק זמני וצו הקפאת הליכים.
: מרשם האוכלוסין - מידע על יציאות לחוץ לארץ ועל כניסות לישראל.
: רשם האגודות השיתופיות - מידע על הכנסות ושעבודים של חייב שהוא אגודה שיתופית.
: רשם העמותות - מידע על נכסים, הכנסות ושעבודים של חייב שהוא עמותה.
: רשם המפלגות - מידע על נכסים, הכנסות ושעבודים של חייב שהוא מפלגה.
: רשם החברות והשותפויות - מידע על מניות בבעלות החייב, מידע על זכויות החייב בשותפות, מידע על היות החייב דירקטור או נושא משרה אחר בחברה, ולגבי חייב שהוא חברה, מידע על שעבודים על נכסי החייב.
: רשם כלי שיט - מידע על זכויות לגבי כלי שיט הרשומות על שם חייב.
: רשם כלי טיס - מידע על זכויות לגבי כלי טיס הרשומות על שם חייב.
: רשות הרישוי - מידע על כלי רכב הרשומים על שם החייב.
: הממונה על רישום ציוד מכני - מידע על ציוד מכני הנדסי הרשום על שם החייב הנדסי במשרד התחבורה 12.
: מינהל מקרקעי ישראל - מידע על זכויות של החייב לגבי מקרקעין שבניהול מינהל מקרקעי ישראל.
: 13.
: מרשם המקרקעין - מידע על זכויות של החייב הרשומות במרשם המקרקעין 14.
: תאגיד, לרבות באמצעות נציגו או בא כוחו, אשר מנהל אצלו רישום של זכויות המיועדות להירשם בפנקסי המקרקעין על פי הסכם למכירת דירה או שחתם חוזה עם משרד הבינוי והשיכון או עם מינהל מקרקעי ישראל למכירתם, השכרתם או ניהולם של מקרקעין והתחייב בו לטפל ברישום הזכויות כאמור בפנקסי המקרקעין - מידע על זכויות של החייב לגבי מקרקעין הרשומות אצל התאגיד.
: רשם המשכונות - מידע על משכונות על נכסי החייב.
: בזק, חברת החשמל, בעלי - מידע על סך הוצאות החייב רשיון רדיו טלפון נייד 17.
: חברות אשראי - מידע על סך הוצאות החייב, על הלוואות שהחייב קיבל מחברת האשראי ועל נכסי החייב.
: 18.
: תאגידים בנקאיים - זכויות החייב הנמצאות בבנק והלוואות שהחייב קיבל מהבנק.
: 19.
: חברות ביטוח - זכויות החייב כלפי חברת הביטוח והלוואות שהחייב קיבל מחברת הביטוח.
: חברה מנהלת כהגדרתה בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל), התשס"ה-1995 - זכויות החייב בקופת הגמל המנוהלת בידי החברה המנהלת, והלוואות שהחייב קיבל מהחברה המנהלת או מכספי קופת הגמל שבניהולה.
: סעיף קטן (ב) מדבר על הגורמים מהם אפשר לקבל פירוט הוצאות.
: (ב) הגורם סוג המידע
: חברת אשראי - פירוט הוצאות של החייב.
: אלה הגורמים מהם אפשר לקבל מידע על כתובת: 1.
: מרשם האוכלוסין.
: משרד הרישוי.
: רשויות מקומיות.
: המוסד לביטוח לאומי.
: חברת החשמל.
: בזק 7.
: בעלי רשיון כללי לשידורי כבלים ובעל רשיון לשידורי לווין לפי חוק התקשורת.
: בעלי רשיון כללי למתן שירותי טלפונים פנים ארציים נייחים.
: כתובת שאין למסור מטעמי הגנת החייב.
: כתובת במעון או במקלט לנשים מוכות או לילדים מוכים.
: כתובת במקלט לנשים העוסקות בזנות.
: כתובת של אדם שנמצא בתוכנית להגנת עדים.
: חשבתי שכדאי להוסיף כתובת במקלט לקורבנות סחר בנשים.
: לגבי אדם שנמצא בתוכנית להגנת עדים, הצעת החוק רק הונחה על שולחן הוועדה.
מנחם בן-ששון: לא, אני ויתרתי על החוק הזה והעברתי אותו לו.
: גם מסדירים שם את עניין זיהוי הכתובת בדרכים אחרות ואם יצטרכו, יגיעו.
דנה נויפלד: משרד התחבורה מסר שמשרד הרישוי ממילא מקבל את הנתונים שלו ממרשם האוכלוסין לגבי הכתובת ולכן ההחלה שלו היא מיותרת בתוספת של הכתובת.
: אני חושבת שזה עלה.
מנחם בן-ששון: דיברנו על רמת העדכון.
מנחם בן-ששון: דנו בזה ואמרנו שאנחנו רוצים.
דנה נויפלד: בזק נכללת בהגדרה של בעל רשיון כללי למתן שירות טלפון נייח.
קריאה: גם השם הוא לא נכון.
קריאה: זה הבזק, חברה ישראלית לתקשורת.
דנה נויפלד: זה משהו שלבקשת משרד התקשורת, אני רוצה להבהיר לפרוטוקול, שבעלי רשיון כללי למתן שירותי טלפון נייח כוללים בהגדרה גם בעלי רשיון כללי ייחודי לפי חוק התקשורת.
: לכן מחקנו את זה.
אליהו עצמון: אני רואה חשבון ברשם האגודות השיתופיות.
אליהו עצמון: אני רוצה להביע את ההסתייגות שלנו לגבי גילוי מידע לגבי הכנסות של אגודות שיתופיות וזה מהטעמים הבאים.
אליהו עצמון: הדוחות הכספיים של אגודות שיתופיות נמסרות לנו והם נבחנים.
מנחם בן-ששון: אדוני קרא בפרוטוקול את דבריה של הגברת ילין בזמנו?
אליהו עצמון: כן.
מנחם בן-ששון: ורוצה להוסיף עליהם.
מנחם בן-ששון: דברים שלא שמענו אותם אז.
אליהו עצמון: הדוחות הכספיים של אגודות שיתופיות נמסרים לנו לפיקוח אצל הרשם.
אליהו עצמון: בסך הכל מדובר בבדיקה מאוד שטחית, בדיקת גירעונות ודברים מהסוג הזה, אבל הם משמשים אותנו כבסיס לבדיקת עומק שבסופו של דבר אנחנו עושים חקירה ובדיקה ולפעמים מגיעים לאגודות ומקבלים מידע כזה או אחר, כולל ירידה לפנקסים באגודה, לספרים, לרישומים בספרים וכולי.
אליהו עצמון: המידע הזה משמש אותנו בין היתר לשמור על מערכת האיזון הפנימית שקיימת בין החברים לבין עצמם כאשר מגיעות תלונות, לראות שחברים לא מופלים וכולי.
אליהו עצמון: לכן אם אנחנו אמורים להעביר דוח כספי, בדוח עצמו אנחנו לא רואים שיינתן בו מידע מיוחד לגבי ההכנסות מאחר שההצגה בו היא הצגה הרבה פעמים מצרפית, היא הצגה שכוללת גם קיזוזים ואני אתן דוגמה.
אליהו עצמון: רשויות המס בשלוש השנים האחרונות לא מסתפקות בדוח הכספי שמוגש להן ועסקים בהיקף כספי של מעל 300 אלף שקלים נדרשים היום להמציא דיווח מאוד מפורט, מה שיקרא טופס 6.1.1.1 שכל אחד מכיר אותו, ומי שנמצא במגע, מדווח על זה.
אליהו עצמון: לכן אני אומר שהמידע שבסופו של דבר אנחנו נצטרך לתת, רק ייצור לנו נזק תדמיתי ולא יאפשר למחלקת הפיקוח למלא את התפקיד שלה, הוא ייצור מעין ראות שיש זליגת מידע ומידע יוצא ולא משרת את התפקיד שלנו במחלקת הפיקוח שהוא לדאוג ולראות שההתנהלות של האגודות השיתופיות היא התנהלות תקינה, התנהלות שהיא מאוזנת ברמת החברים.
אליהו עצמון: אנחנו בוחנים את מערכת היחסים בין החברים לבין האגודה והיחסים בין החברים לבין עצמם.
אליהו עצמון: אני רוצה להפנות את אדוני לעוד סעיף.
אליהו עצמון: סעיף 44 לפקודת האגודות השיתופיות מאפשר לנושה את האמור להלן: "רשאי הרשם על פי בקשה מאת נושה של אגודה רשומה לבדוק בעצמו את פנקסי האגודה או למלא את ידו של איזה אדם אחר בכתב לבדוק את פנקסי האגודה".
אליהו עצמון: הסעיף הזה מופעל בשנים האחרונות כאשר נושים שפונים אלינו, אנחנו עושים את הבדיקה והבדיקה שלנו היא בדיקה מאוד מידתית והיא נותנת את המענה לאותם נושים.
אליהו עצמון: אני חושב שבסופו של דבר להשאיר היום את הגילוי ברמה של ההכנסות, זה רק יפגע באיזון וייצור פגיעה תדמיתית.
אליהו עצמון: זה יפר את אותו איזון ויפר את שיתוף הפעולה שהיום אנחנו מקבלים באגודות השיתופיות שכאשר אנחנו מגיעים, אנחנו בודקים באותן בדיקות עומק עליהן דיברתי.
אליהו עצמון: זה ייצור חשדנות, זה ייצור מכשולים, זה יכביד עלינו לבוא ולמלא את התפקיד שלנו מבחינת הפיקוח, מה עוד שסעיף 44 לדעתנו נעשה בו שימוש בשנים האחרונות ונושים שפונים, מקבלים את המענה שלהם במובן הזה.
אהוד אמיתי: עניין הבדיקה שמבקש נושה לעשות בנכסי האגודה בסעיף 44 לפקודה, זה מהווה שוט מאוד גדול כי על סמך אותה בדיקה שעושה הרשם יכול שיינתן צו פירוק לאגודה על ידי רשם האגודות השיתופיות.
אהוד אמיתי: מבחינה זו, בדיקה כזו יכולה לשמש את הנושה ואת האגודה החייבת גם להגיע להסדר ביניהם וגם זאת צורה ספציפית בה רשם האגודות מסייע לנושים באגודות.
מנחם בן-ששון: הדיון מאפיין חברות נוספות.
מנחם בן-ששון: השתכנעתי שהחומר שבידכם הוא מידע שיכול מאוד לעזור לזוכה כאשר לפעמים אחד החייבים נמצא שם ולפעמים אגב זה יגיע מידע אחר.
מנחם בן-ששון: לכן אנחנו שמים את זה בידי הרשם.
מנחם בן-ששון: כתוצאה ממה שעכשיו אמרו לי החברים, אם קודם שאלתי את עצמי מה זה נותן לי, היום אני משוכנע שזה נותן הרבה.
זהבית שחף: אני רוצה לציין שלא היינו שותפים לדיונים הקודמים ורק לאחרונה הוסיפו אותנו, כך שאני לא יודעת על מה דיברו ועל מה לא דיברו.
מנחם בן-ששון: יש פרוטוקולים.
מנחם בן-ששון: אתם אנשים חרוצים ויכולים לקרוא אותם.
: הוסיפו אותם בסוף.
זהבית שחף: יש לנו איזושהי התנגדות בנוגע לזה שנצטרך להעביר את המידע.
מנחם בן-ששון: את לא מ-HOT?
זהבית שחף: לא, אני מ-YES.
מנחם בן-ששון: כיוון ש-HOT לא נמצאת, אני אומר מה הם אומרים ותראי, אולי הם עשו לך את העבודה.
מנחם בן-ששון: אם אני זוכר נכון מהנייר בן 8 סעיפים של HOT הם אמרו שראשית, יש קשרי נאמנות, סודיות וחברות, וכל הדברים שיש לכל חברת טלפוניה וטלפונים ניידים - חס וחלילה, אני לא מזלזל בזה – בינם לבין הלקוחות ואי אפשר לשחרר כתובות ככה סתם כאילו כלום.
מנחם בן-ששון: הדבר השני הם אמרו שהם אנחנו משחררים – נדמה לי שזה היה סעיף 5 במכתב שלהם – שלמו.
מנחם בן-ששון: על ה-תשלמו אני מוכן לשמוע כשזה נעשה במסה ועל זה לדבר.
מנחם בן-ששון: בכלל, זה היה סעיף שאני קורא לו סעיף וקס שאמר שאתה לוקח מידע, שלם בשבילו.
מנחם בן-ששון: תאר לעצמך שיבוא מישהו עם חבילה של 6,000 כתובות והוא צריך עכשיו לספק לו.
מנחם בן-ששון: על זה אני מסכים לחשוב איך עושים את זה בין יחיד לבין חברות ולמדנו את זה כבר הבוקר בסעיף 1.
מנחם בן-ששון: לגבי העניין של חדירה לצנעת הפרט, אני לא מקבל.
מנחם בן-ששון: האם אלה שתי הנקודות, או שיש לך נקודה שלישית?
זהבית שחף: עוד דברים קטנים.
מנחם בן-ששון: גבי העניין הראשון של צנעת הפרט נכנסו לחשבונות עוד יותר רגישים.
מנחם בן-ששון: את יכולה אחרי כן לשאול את גברת שדה והיא תספר לך על דברים נוראיים יותר שעשינו.
מנחם בן-ששון: אנחנו נותנים את זה בידיים זהירות ולכן אמרנו שהמהלך הוא מהלך זהיר.
מנחם בן-ששון: לגבי השאלה של תשלום, האוזן שלנו כרויה וברור לנו שכאשר לוקחים מידע במסה, צריך לשלם עבורו.
זהבית שחף: בנוגע להוצאות, אני מניחה שנגיע לזה יותר מאוחר.
זהבית שחף: נקבע שם סעיף שאומר שהתקנות בנושא הזה ייקבעו בהדרגה.
זהבית שחף: לנו חשוב שאם באמת עוד חודש, עוד חודשיים, עוד חצי שנה, תהיה פנייה, שנדע מראש מה ההוצאות כדי שגם אנחנו נוכל להיערך.
מנחם בן-ששון: את צריכה להישאר כאן לסעיף ההוצאות.
זהבית שחף: אני אשאר.
מנחם בן-ששון: רציתי לשחרר אותך, אבל את צריכה להישאר.
זהבית שחף: דבר נוסף, ברשותך.
זהבית שחף: סעיף 20ח(ב) שעוסק בכללים שראש ההוצאה לפועל צריך לקבוע בנוגע למסגרת הליכים וכולי, אולי כדאי שם לקבוע איזשהו מנגנון או איזשהו מדרג בנוגע למי פונים קודם כדי לקבל פרטים מסוימים.
מנחם בן-ששון: כיוונת לדעתה של הוועדה בזמן הדיון.
מנחם בן-ששון: דיברנו על כך וקראנו לזה אז מעגלי פנייה ולו משום הסיבות האפקטיביות ולא חלילה משום שאנחנו חוששים לזמן שלכם אלא אנחנו חוששים לאפקטיביות של התהליך.
מנחם בן-ששון: אמרנו שנבנה מעגלים כאשר יהיה המעגל המיידי ממנו אולי נצליח לקבל את מרב הנתונים, וזאת הסיבה שרשות המסים רשומה אבל מחקנו אותה, ומזה הלכנו לכל מיני מעגלים אחרים שאנחנו נוכל מהם לבנות את התיק האפקטיבי בזמן סביר.
מנחם בן-ששון: תכתבו גם אתם מכתב.
דנילו דרמן: בתוספת הראשונה, סעיף 18, לגבי תאגידים בנקאיים, אנחנו מדברים על הוצאות ורוצים לדעת כמה הוצאות היו.
דנילו דרמן: נאמר כאן הלוואות.
דנילו דרמן: הלוואות שהחייב קיבל מהבנק.
דנילו דרמן: אני מבין שמדובר על הלוואות שטרם נפרעו ולא מדובר כאן על היסטוריה של הלוואות שאני לא חייב גם לשמור אותן.
דנילו דרמן: הבנק צריך לתת מידע על הלוואות.
מנחם בן-ששון: זה היה רעיון של מר גנות, אם אני זוכר.
מנחם בן-ששון: לפי דעתי הוא אמר שאתה מקבל מזה גם פרופיל של פוטנציאל, של יכולות החזרים.
מנחם בן-ששון: אתה רוצה שזה יהיה מידתי ואני מסכים, אלא שהשאלה היא עד איזה גבול.
: אני חשבתי שהכוונה היא להלוואות שקיימות עכשיו.
דנילו דרמן: לגבי הלוואה קיימת ולא לגבי העבר, אם לפני 10 שנים הוא קיבל הלוואה כאשר אז הוא לא היה דיפולט וכיום הוא דיפלוט.
דנילו דרמן: איך אפשר לדבר כאן לגבי העבר?
דנילו דרמן: סתם להעמיס מידע שאין צורך בו.
דנילו דרמן: אם היום יש לו הלוואות, רוצים לדעת מה ההחזר החודשי שלו.
מנחם בן-ששון: ההערה שלך היא ברורה.
מנחם בן-ששון: אני רק משחזר עכשיו את ההיסטוריה.
דנילו דרמן: יש טעם בקביעת מידתיות מסוימת.
דנילו דרמן: ההערה של עורך-דין גנות נכונה, אבל מצד שני לא צריך ללכת עשר שנים אחורה ולכן אפשר לקבוע לגבי הלוואות שהסתיימו בשנתיים האחרונות.
דנילו דרמן: זה יהיה בתמורה לתשלום.
דורון סלובטיצקי: נראה לי לא סביר לתת היסטוריה של הלוואות.
מנחם בן-ששון: אמרנו שאולי לשנתיים, אבל גם זה לא בטוח.
דורון סלובטיצקי: גם לא שנתיים.
דורון סלובטיצקי: אני חושבת שמה שרלוונטי, זה מה שקורה עכשיו.
יחזקאל סיבק: הערה קצרה לגבי מגבלה של כהונה כבעל עניין בחברה.
יחזקאל סיבק: המגבלה הזאת יכולה לייצר מצב מאוד מוזר בחברות.
: אתה מדבר על סעיף ההגבלות, סעיף 66(א)?
יחזקאל סיבק: כן.
: אנחנו ממש לא שם.
רפי רוס: חוק שירות נתוני אשראי מחייב את הבנקים להעביר מידע חיובי.
רפי רוס: מידע חיובי כולל בתוכו הלוואות חמש שנים אחרונות מעל חצי שנה.
רפי רוס: אבל המידע הזה לא שווה כלום כי הוא לא פרע בכך את ההלוואות האלה.
רפי רוס: זאת אומרת, יכולות להיות הלוואות שמתגלגלות ובעצם זה לא נותן לך תמונה.
רפי רוס: אתה יודע שהוא מגלגל ומגלגל, לקח שבע הלוואות על אותו סכום ובגין זה הוא בכלל נכנס לחוק כי הבנק דרש ממנו את הכסף והוא לא משלם.
מנחם בן-ששון: זה לפי דעתי נאמר ואמרנו שבכל זאת אתה מקבל פרופיל.
דניאל וקס: לפי מיטב זיכרוני סעיף קטן (ב) בתוספת (א), נמחק מכיוון שהייתה שאלה אז לגבי פירוט חשבון עובר ושב ונתנו הערות וכתבנו מדוע בחשבון עובר ושב אי אפשר למצוא את ההוצאות כי חשבון עובר ושב יש שם עירוב בין עסקי ובין פרטי.
דניאל וקס: אם מדובר כאן על הוראות קבע, הרי הפתרון הוא שמחברת חשמל ומחברת הכבלים יקבלו את המידע מהן.
דניאל וקס: ללכת ולמצוץ מתוך פירוט של חשבון עובר ושב את אותן הוצאות, זה סתם ייצור עול נוסף על הבנק.
דניאל וקס: כתבנו את זה.
: כן, בזמנו הייתה הערה כזו כי אנחנו כתבנו פירוט ההוצאות ולכן שינינו לפירוט תנועות בחשבון עובר ושב.
דניאל וקס: לאיזה תקופה?
קריאה: אז אמרתם שאתם גם יודעים לזהות אותן.
מנחם בן-ששון: השאלה של תקופה היא שאלה.
מנחם בן-ששון: אם אתה אומר לי שברגע שאתה מבקש לגבי הסעיף הקודם, שאתה מקבל חמש שנים, די לי.
רפי רוס: זה מעל חצי שנה.
רפי רוס: ההגבלה שם שהמידע שהבנקים מחזיקים מאוגוסט 2004, אלה הלוואות מעל חצי שנה.
מנחם בן-ששון: כאן הייתי רוצה גם את ההלוואות הנוכחיות עם הנפח שלהן.
מנחם בן-ששון: יש כאן פרטים שאולי צריך לתקן אותם, ואולי לא צריך לתקן אותם.
מנחם בן-ששון: אומרת היועצת המשפטית שתנועות זה נכון, של החייב, ובסיפא צריך להכניס זמן.
מנחם בן-ששון: איזה זמן הכנסת?
: הייתי אומרת לשנה האחרונה.
: אותו הדבר לגבי פירוט ההוצאות של חברת האשראי.
מנחם בן-ששון: לגבי הבנקים?
: הייתי אומרת שטרם נפרעו.
רפי רוס: כל ההלוואות, הוא כבר סגר אותן, כל ההלוואות שהועמדו לו בחמש השנים האחרונות מעל חצי שנה.
מנחם בן-ששון: אבל הוא אומר שאתה לא מקבל על החצי שנה האחרונה ולכן חלק ממה שאתה מקבל הוא לא אפקטיבי.
מנחם בן-ששון: יש טכניקה כן לקבל את החצי שנה אחרונה?
רפי רוס: אם תדרשו, נתחיל לצבור, אבל נתחיל לצבור את זה מהרגע שהחוק נכנס לתוקף.
רפי רוס: כלומר, בתקופה הראשונה לא יהיה לנו את זה.
: יש הבדל בין חוק נתוני אשראי לבין התכלית של המידע כאן.
: בחוק נתוני אשראי רוצים לראות באמת היסטוריה של עמידה בהתחייבויות, איזשהו פרופיל של אדם.
: כאן אנחנו רוצים לדעת מה מצבו היום והאם הוא יכול להחזיר את החוב או לא ולעמוד על כל מיני נתונים.
: אני אומרת שהחמש שנים אחורה, זה רלוונטי לשם אבל זה לא רלוונטי כאן.
: כל דבר אפשר לומר שהוא נותן לי פרופיל ואני אדע אם האדם הזה אמין או לא, אבל אני בעצם רוצה את המידע כדי לדעת.
מנחם בן-ששון: תכתבי לשנה האחרונה ותקבלי גם את החצי שנה.
מנחם בן-ששון: קודם כל דברי על השנה האחרונה וזה יחייב אותם להכניס תוכנת הבנקים וניתן לכם את הזמן הזה שאתם צריכים להתארגן.
קריאה: מדוע לא חצי שנה?
קריאה: אתה מגביר את העלות, גם מי שמבקש וגם מי שנותן.
קריאה: זאת סתם עלות ואין צורך באינפורמציה הזאת.
מנחם בן-ששון: חצי שנה מספיק לכם?
דוד רותם: אני חושב שכן.
מנחם בן-ששון: אז יהיה חצי שנה.
מנחם בן-ששון: אפשר עדיין לערער על זה.
: אני אעשה אותו הדבר לגבי חברות הביטוח.
יחזקאל סיבק: הערה לתוספת הראשונה, לנושא רשות המסים.
יחזקאל סיבק: צריך לזכור שהדיווח מהביטוח הלאומי יהיה דיווח מעוות גם לגבי עצמאים ובטח לגבי שכירים.
מנחם בן-ששון: מה אתה רוצה להשיג בזה?
יחזקאל סיבק: שכיר שמנהל בצד פעילות ענפה בניירות ערך למשל, הביטוח הלאומי לא יהיה לו מושג על זה.
יחזקאל סיבק: מה אתה עושה אתו?
יחזקאל סיבק: יכול להיות שרוב ההכנסה שלו היא מניירות ערך.
יחזקאל סיבק: לכן אני רוצה מרשות המסים את ההכנסות, אני צריך את הדוח השנתי, אני צריך את הצהרת ההון שלו והצהרת ההון היא קריטית, אני צריך מאזנים מהחברות ואני צריך גם לצורך המטרה הכוללת של ההוצאה לפועל ממיסוי מקרקעין גם העברות שבוצעו בשנים האחרונות, כי למשל העברות שבוצעו בשנים האחרונות יכולות להיות כלי לבקשה לפשיטת רגל שהיא אחת מהתכליות של ההוצאה לפועל, ראה בר אופיר שאומר שהליך ההוצאה לפועל תכליתו גם קבלת מידע שמטרתו הגעה להליכי פשיטת רגל.
מנחם בן-ששון: כל זה נכון אבל את רשות המסים לא נפתח.
מנחם בן-ששון: אני לא רוצה שיזלוג משם מידע.
מנחם בן-ששון: זה דיון רגיש בכל מיני סוגיות אחרות.
מנחם בן-ששון: לאחרונה – אמנם לא אצלם אלא אצל הרשות להלבנת הון – זלג מידע למקומות שלא צריך לזלוג ואת זה אני לא נותן בינתיים.
מנחם בן-ששון: יכול להיות שנעמוד בלי כלים, יבואו אלינו אחרי חודשיים-שלושה ויאמרו שצריכים חקיקה ראשית כדי להכניס את רשות המסים לתוספת, ואז אני אחשוב על זה.
מנחם בן-ששון: היה דיון ארוך בנושא.
דוד רותם: אם הוא עוסק בניירות ערך, הוא יקבל את זה מהבנק.
מנחם בן-ששון: אני לא חוזר לזה.
מנחם בן-ששון: אני יודע את האפקטיביות.
דוד רותם: אני מבקש בסעיף 18 ו-19, בנקים וחברות ביטוח, לא רק הלוואות שהחייב קיבל אלא גם ערבויות בנקאיות שהוצאו לטובתו או לבקשתו.
מנחם בן-ששון: אין סיבה שלא.
קריאה: מדובר על מלאי קיים.
דוד רותם: מלאי קיים.
מנחם בן-ששון: קיבלת חצי שנה.
ויקטור פישר: האם החיבור שלהם להוצאה לפועל יהיה עם כניסת החוק לתוקף?
מנחם בן-ששון: אתה בסוף הדיונים.
מנחם בן-ששון: הדברים האלו נדונו לפני שנה וחצי אבל אפשר היה להקשיב לדברים שלי בתחילת הדיון.
מנחם בן-ששון: אני רוצה לחזור, כדי לא לשאול אותך.
מנחם בן-ששון: אמרתי היום שאת כל הפרטים הללו נקבל מידע מדויק מתי הם יהיו מחוברים אלקטרונית להוצאה לפועל.
: בהצעת החוק הממשלתית כפי שהוגשה היה סעיף תחילה מיוחד שמתייחס לסעיף 7ב.
: רצו שהוא ייכנס לתוקף בצו של שר המשפטים ולא במועד תחילה שייקבע.
: שאר הסעיפים שרלוונטיים להיום, התקופה היא חצי שנה.
מנחם בן-ששון: התשובה היא שזה לא יהיה ואני אסביר למה.
מנחם בן-ששון: זה לב החוק, זה האלקטרוניקה שלו, זה המידע.
מנחם בן-ששון: אם אני לא מקבל את המידע, החוק לא יכול להיכנס לתוקף.
מנחם בן-ששון: זה א'-ב' של החיים אלא אם כן לא הבנתי כלום.
: צריכים לומר תוך כמה זמן יהיו ערוכים לכך.
מנחם בן-ששון: הוא אמר שבסעיף 7ב אין סעיף תחילה עצמאי.
: הוא יכול להיות עצמאי לתקופה שונה.
מנחם בן-ששון: הקטע של המידע הוא במאה ה-21, הוא הלב של העניין.
: אבל אם הם לא יהיו ערוכים?
: עדיין יכול להיות שאלה שמונה חודשים ולא חצי שנה.
מנחם בן-ששון: החוק ייכנס לתוקף יחד עם סעיף 7ב.
מנחם בן-ששון: יש סעיפים שאתם רוצים עליהם שנה, אז אני אכתוב עליהם שהם מגיעים אחר כך.
מנחם בן-ששון: יש מעגל שהוא ליבה.
מנחם בן-ששון: יש מעגל שהוא שוליים.
מנחם בן-ששון: מר כהן הביא לי בזמנו נייר עם 15 דפים ואני זוכר אותו.
מנחם בן-ששון: אי אפשר להוליך את המהלך של מידע בלי כלום.
מנחם בן-ששון: תן לי את זה, אני אלמד את זה לישיבה הבאה ואני אאשר את הזמנים אבל היום אני מאשר את כל הסעיפים האחרים.
מנחם בן-ששון: נשאר לי רק עניין הזמנים.
: סעיף תחילה.
מנחם בן-ששון: כן, סעיף תחילה.
מנחם בן-ששון: את הדיון הזה כבר ניהלנו.
ציון כספי: למשל בנושא המידע, יש למשל גופים שאנחנו היינו רוצים מהם מידע אבל הם לא יכולים לתת.
ציון כספי: אני זוכר שבוועדה הופיע מינהל מקרקעי ישראל.
מנחם בן-ששון: אנחנו חוזרים על הדיון שהיה.
ציון כספי: מינהל מקרקעי ישראל אמר שהם נכנסו עכשיו והם צריכים שלוש שנים או משהו דומה.
ציון כספי: אנחנו כן נערכים למאגרי מידע משמעותיים.
מנחם בן-ששון: מר כספי, חבל על הדיון.
מנחם בן-ששון: אני אצטרך לקרוא מה יש לך מיד ולפי זה אני אדע אם אני יכול לאשר את החוק או לא.
מנחם בן-ששון: למשל, אתה יכול לומר לי שמשרד הפנים לא חשוב לעניין.
מנחם בן-ששון: אתה יכול לומר לי שזה לא קיים אבל אני משהו למדתי מכם בשנתיים האחרונות ואני אדע שכאן אפשר להתחיל ובדברים אחרים אני מוכן לחכות שנה.
מנחם בן-ששון: נקרא לזה מעגל שלישי ונחכה אתם.
: הם יאמרו לך שהם רוצים מידע מרשם כלי הטיס ואין חיבור אליהם.
מנחם בן-ששון: בדיוק זאת הדוגמה.
מנחם בן-ששון: אני זוכר שרשם כלי השיט לא מאורגן וגם רשם מכונות חקלאיות לא מאורגן, אמרתי שזה לא אסון.
מנחם בן-ששון: אני יכול להחיל את החוק בלי כלי שיט, אבל בלי משרד הפנים אני לא יכול.
מנחם בן-ששון: זה משפט שאני זוכר שנאמר כאן.
מנחם בן-ששון: אומר חבר הכנסת רותם שחלק מהדברים נעשים כאן בפה אחד, אני זוכר גם את המעמד.
רפי רוס: לגבי ערבויות בנקאיות שהוצאו לבקשת החייב, זה הדבר היחידי שיש לגביו ודאות.
דוד רותם: ערבויות בנקאיות שהוצאו לטובתו, את זה אני אדע מבנק אחר.
קריאה: לא, אתה לא תדע את זה כי הוא מקבל מידע על חשבון שאתה לא יודע למי הוא נתן.
דבורה שדה: לא רציתי להפריע ומאחר שהעברנו את הערותינו בכתב, השתדלנו לא לומר דברים שכבר נאמרו.
מנחם בן-ששון: נכון, העברתם הכל בכתב.
מנחם בן-ששון: תודה על הנייר.
דבורה שדה: לגבי סעיף (א)(4), שני דברים.
דבורה שדה: אדוני אמר שאנחנו הולכים למהלך זהיר.
דבורה שדה: מסביב לשולחן הועלה חשש לגבי זליגת המידע ואדוני אמר לפני כמה דקות שאנחנו הולכים למהלך הזה בצורה זהירה.
דבורה שדה: לגבי ההתראה שנשלחת לחייב, מזהירים אותו ואומרים לו שאם עומד להיגרם לו נזק איום ונורא, משהו בל ישוער, ישלם או את החוב או יסביר לראש ההוצאה לפועל מה הנזק.
דבורה שדה: אם נשלחת ההתראה וקיימת חזקה של שישה ימים, אין לו את הזמן לעשות את זה.
מנחם בן-ששון: לכן את רוצה שבעה ימים.
דבורה שדה: או מהיום שהגיע אליו או פרק זמן נוסף.
מנחם בן-ששון: העירו לי שלושה אנשים לגבי הזמן ואני רוצה לבדוק.
מנחם בן-ששון: הבנתי ואני רוצה לחשוב על הזמן הזה.
מנחם בן-ששון: עוד לא אישרתי את הסעיף.
מנחם בן-ששון: חשבתי לאשר את כל הסעיף, אבל יש לנו עוד שני סעיפים קטנים.
: (ג) בסעיף קטן (ג), במקום "לפי סעיף קטן (א)" יבוא "לפי סעיפים קטנים (א) עד (א3)" ובמקום "ראש ההוצאה לפועל" יבוא "רשם ההוצאה לפועל בתוך תקופה שתיקבע בתקנות".
: זה סעיף שאומר שהגורם שמבקשים ממנו למסור את המידע חייב למסור אותו.
: לכן אמרנו בתוך תקופה.
: (ד) בסעיף קטן (ד), אחרי "לחייב נכס" יבוא "או מקור הכנסה" ואחרי "קיומו של הנכס" יבוא "או מקור ההכנסה".
: זה סעיף שאומר שאפשר להעביר לזוכה מידע לגבי נכס ממנו ניתן לגבות את החוב או לגבי מקור הכנסה שניתן גם לבצע לגביו הליכים בשיקול דעת.
: לכן הוספנו כאן גם מקורות הכנסה ולא רק נכסים, כדי שזה יהיה ברור.
: (ה) אחרי סעיף קטן (ד) יבוא: "(ד1) על אף האמור בסעיפים קטנים (א) עד (א3) ו-(ד), רשאי שר המשפטים לקבוע בתקנות, באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, כי סוג מסוים של מידע על נכסים של החייב שניתן לגבות מהם את החוב יועבר ישירות מן הגורמים כאמור בסעיפים קטנים (א) עד (א3) לידי הזוכה לפי בקשתו וזאת בשים לב לצורך בהגנה על פרטיות החייב".
מנחם בן-ששון: הוא לא צריך לתרץ.
מנחם בן-ששון: שיקול הדעת שלו הוא הקובע.
: כן, אבל בשים לב.
: הנחיית שיקול הדעת היא לשני הדברים.
מנחם בן-ששון: הבניה והנחיה לשיקול דעת.
: הייתה כאן גם הערה של איגוד הבנקים.