GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דניאל וקס: אם רוצים לתקן, אפשר להוסיף סעיפים.
מנחם בן-ששון: אני לא יודע אם זה יהיה בחוק או שייתנו לנו תשובות אחרות.
מנחם בן-ששון: בינתיים אנחנו הולכים למהלכו של החוק.
מנחם בן-ששון: אם אתה רוצה שאני אתקן בחוק, שלח לי הצעה.
מנחם בן-ששון: יש הרבה דברים שהם כתובים בכתב ידך ואולי יש סעיף שאני יכול אגב דיון לעשות אותו.
מנחם בן-ששון: אני לא רוצה להוסיף תוספות.
מנחם בן-ששון: רק לפני ימים מישהו במליאה קרא קריאה ראשונה או שראיתי הנחה של עוד תיקונים בענייני הוצאה לפועל.
מנחם בן-ששון: מה שיכולנו להוסיף, נוסיף, מה שלא, נעשה לאחר מכן.
: אני רוצה לעשות סדר במסמכים.
: נשלחו שני מסמכים ששניהם על השולחן לדיון היום כאשר אחד הוא המסמך שכולל את הסעיפים שדנו בהם בשבוע שעבר עם הדברים שנשארו פתוחים ושלא סיימנו אותם, ומסמך שכולל סעיפים חדשים שבכלל לא נגענו בהם והם לדיון הזה.
: אני מתחילה עם המסמך הראשון, הנוסח אחרי דיון בוועדה ביום 8 ביולי מעודכן לדיון 17 ביולי.
: אני מפנה לעמוד הראשון, לסעיף 3 להצעה, סעיף 2 המוצע, סעיף קטן (ב).
: הסעיף הזה הוא הוראה האומרת שאם וכאשר ירצו לצמצם לשכת הוצאה לפועל, כמובן שקבענו שזה יהיה בצו שיצטרך לבוא לאישור ועדת חוקה, אבל בכל אופן ההוראה אומרת:
דוד רותם: הנהלת בתי המשפט תעמוד בזה?
דוד רותם: המשמעות היא שכל מזכירות של בית משפט שלום תהפוך להיות לשכת הוצאה לפועל כי היא תצטרך לדעת נתונים.
ציון כספי: פקיד אחד שיקבל את המסמכים ויוכל לתת אישורים.
ציון כספי: זאת לא לשכה אלא פקיד שיקבל את המסמכים ואולי יעביר אותם ללשכה.
דוד רותם: כן, אבל הוא גם צריך לתת מידע בעניין תיקים והוצאת הליכים בהוצאה לפועל.
ציון כספי: שר המשפטים החליט שכן ואנחנו כמובן מקבלים את החלטת שר המשפטים.
מאיר בינג: אני מבקש לאפשר לנו הסתייגות מהנושא של סעיף א' לגבי אישור הוועדה.
דוד רותם: הוא רוצה הסתייגות על כל הסעיף, להחזיר אותו למצב הקודם.
מאיר בינג: בדיון הקודם אמרת ששמורה לנו האפשרות להגיש הסתייגות.
מנחם בן-ששון: שמורה לך האפשרות להגיש הסתייגות.
מנחם בן-ששון: אני רואה את זה בחומרה ואני אומר לך גם למה.
מנחם בן-ששון: לכל אורך הדרך, מול משרדי הממשלה בכלל, אבל יותר מכולם משרד האוצר, אני רוצה שזה יהיה בפרוטוקול כי לתדהמתי ולהפתעתי גיליתי כאשר אמרתי זאת גם לגבי חופש המידע בחברות ממשלתיות, בדיוק אותו נוסח, באה הממשלה ואמרה שהיא לא רוצה לבוא לוועדת החוקה כי מעכבים אותנו או משהו מעין זה.
מנחם בן-ששון: אמרתי שלא קיים דבר כזה בתקנות דחופות, אבל מסתבר שהממשלה היום מבקשת להאריך את החוק והיא לא מצליחה במליאה, אבל היא צריכה להאריך את החוק משום שהיא שכחה או לא שכחה שב-3 באוגוסט נגמרת הוראת השעה.
מנחם בן-ששון: לגבי משרד האוצר המצב הוא עוד יותר קשה.
מנחם בן-ששון: סדרה של חוקים, של חוקי הסדרים שנמצאים במצב שלכל אורך הדרך גמרנו את העובדה, נשארים תקועים באיזשהו מקום בין המליאה לבין הצבעה משום שהממשלה לא מצליחה לגייס רוב קואליציוני.
מנחם בן-ששון: אני רושם את זה בפרוטוקול לאור מה שאתה אמרת ויבוא יום ואני אומר את זה גם למליאה, ואני מקווה שאני אצליח לשכנע שאי אפשר לקבל את ההסתייגות הזאת.
דוד רותם: אם יש הסתייגות כזאת של האוצר, אני רוצה הסתייגות הפוכה.
דוד רותם: אני רוצה להשאיר את סעיף 2 כמו שהיה.
דוד רותם: לא יבטלו בכלל לשכות הוצאה לפועל.
: ההסתייגות היא שהנוסח הקיים שלפיו ליד כל בית משפט שלום יש לשכת הוצאה לפועל, יישאר.
מנחם בן-ששון: זה ישפר לנו את המצב.
: (ג) זה הנוסח שציינו שיובא בעניין הגדרת מחוז, שתהיה בהתאם למחוזות שנקבעו לגבי בתי המשפט המחוזיים.
: הנוסח שהובא הוא:
ליאור שפירא: יש בסך הכל חמישה מחוזות.
ליאור שפירא: אנחנו סבורים שיהיה יותר נכון להכניס עוד תנאי שאותה לשכה שרוצים לסגור היא לא לשכה שמשרתת איקס תושבים.
ליאור שפירא: אם ניקח לדוגמה את ראשון לציון שהיא לא מחוז אבל היא משרתת מספר מאוד גדול של אנשים.
ציון כספי: יש שישה מחוזות.
ליאור שפירא: יש יותר ערים גדולות מאשר מחוזות.
ליאור שפירא: ראשון לציון היא לא מחוז.
מנחם בן-ששון: ההערה נאמרה בישיבה קודמת.
מנחם בן-ששון: אני בכל זאת אשאר עם הנוסח הזה.
מנחם בן-ששון: אם תרצה הסתייגות, תאמר לי.
דוד רותם: ההסתייגויות שלי, גם בסעיף הזה, יהיו מסיבה אחת פשוטה.
מנחם בן-ששון: זה באישור ועדת חוקה.
מנחם בן-ששון: לי מותר למשוך את החוק אחרי קריאה שנייה.
מנחם בן-ששון: הממשלה שמעה את זה ויודעת את זה.
: אני מפנה לעמוד 4, סעיף קטן (ג).
: הממשלה הביאה לנו נוסח חלופי לעניין מידע שנמסר ממשרד הפנים לצורך אימות פרטי החייב מול מרשם האוכלוסין ואני הוספתי כמה הערות.
: "שר הפנים ימסור לבקשת לשכת ההוצאה לפועל את פרטי החייב אשר ייקבעו בתקנות, בסעיף זה – פרטי החייב הטעונים אימות, כפי שמופיעים במרשם האוכלוסין ובלבד ששוכנע שהמסירה עומדת בתנאי אבטחת המידע הקבועים בחוק הגנת הפרטיות התשמ"א-1981 והתקנות מכוחו.
: לא תתקבל בקשה שפרטי החייב הטעונים אימות כפי שנמסרו על ידי הזוכה אינם תואמים את הפרטים כאמור המופיעים במרשם האוכלוסין".
מנחם בן-ששון: תסבירי לי במשפט קצר מה יהיה המנגנון, מי זה שצריך לכתת את רגליו ולעשות סיור כתובות למקום שלא נמצא.
דלית זמיר: זה לא עניין של כתובות.
דלית זמיר: לגבי כתובת יש סעיף נפרד בסעיף 7(ב).
דלית זמיר: הכוונה כאן לקחת רק את הפרטים ההכרחיים לצורך אימות הזהות.
דלית זמיר: מה שנראה לנו כרגע זה יהיה שם ומספר תעודת זהות.
מנחם בן-ששון: וזה ממילא נמצא מהתיק המשפטי.
דלית זמיר: במקרה שיש פסק דין, כן.
דלית זמיר: הכוונה היא לפרטים ההכרחיים האלה.
דלית זמיר: הזוכה ממילא חייב למסור אותם במסגרת הפרטים שהוא חייב למסור לראש לשכת ההוצאה לפועל.
מנחם בן-ששון: את אומרת תעודת זהות ושם.
דלית זמיר: הוא חייב למסור פרטים נוספים.
דלית זמיר: הוא חייב גם למסור את הכתובת, אבל מבחינת האימות חשוב רק הפרטים שחשובים לצורך אימות הזהות שלו, לוודא שהתיק נפתח נגד האדם הנכון.
דלית זמיר: לשכת ההוצאה לפועל שולחת את זה למשרד הפנים, משרד הפנים מוסר לה את הפרטים האלה כפי שהם רשומים אצלו, לשכת ההוצאה לפועל עושה את האימות בין הנתונים ואם הנתונים תואמים, אין בעיה והתיק נפתח.
דלית זמיר: אם הם לא תואמים, היא מבקשת מהזוכה ללכת ולהביא לה את הנתונים הנכונים, את השם ואת מספר תעודת הזהות.
מנחם בן-ששון: כמה מן התביעות הן תביעות שאין בהן תעודת זהות אוטומטית?
דלית זמיר: יש.
דלית זמיר: תביעות על סכום קצוב שנפתחות לראשונה בלשכת ההוצאה לפועל ואז אין את פסק הדין.
מנחם בן-ששון: והיום, כאשר מגישים אותן, מגישים אותן עם תעודת זהות או בלי?
מנחם בן-ששון: אני חושב שכך ראיתי.
מנחם בן-ששון: לפי תפיסתכם אין כאן חידוש.
דלית זמיר: מבחינת הפרטים שהוא מוסר, אין חידוש.
מנחם בן-ששון: אנחנו מקלים.
מנחם בן-ששון: האם אתם מחוברים אל המערכת הזאת?
קריאה: בתחילת שנת 2009.
מנחם בן-ששון: בזמנו, כאשר חוקקנו את החוק, ביקשתי מכם רשימה מאוד מפורטת לגבי כל אחד ממנגנוני המיכון, מתי הם יהיו מוכנים.
מנחם בן-ששון: אני מבקש את הרשימה הזאת מעודכנת לקראת הדיון הבא כדי שאני אוכל להיות רגוע כי סעיפים מסוימים, אם יהיו ב-2012, זה בסדר, אבל תבואו ב-2012.
ליאור שפירא: לנו אין בעיה עם זה.
ליאור שפירא: אנחנו מסכימים אבל אני רוצה לעדכן את הוועדה שאני ישבתי במסגרת שדנה עכשיו במאגרי המידע ואני חושב ששם הם הולכים להגביל את לשכות ההוצאה לפועל לא במספר תעודת זהות ושם.
מנחם בן-ששון: אנחנו נדאג לכך שתקבלו את זה.
מנחם בן-ששון: על זה דיברנו כבר בזמנו.
דלית זמיר: הכתובת, זה משהו שאנחנו לא מעונינים.
מנחם בן-ששון: די לי בתשובה שלהם.
: שתי הערות לסעיף.
: האחת, אמנם באמת הכוונה כפי שנאמר כאן שהפרטים הטעונים אימות יהיו הפרטים ההכרחיים כדי לפתוח תיק, אבל כפי שזה מנוסח כרגע יכולים באותה מידה בתקנות לקבוע שפרטי החייב הטעונים אימות הם גם שם, מספר תעודת זהות וכתובת.
מנחם בן-ששון: אני לא אתן.
מנחם בן-ששון: אני תכף אתקן את זה.
מנחם בן-ששון: יהיה כתוב כאן שם ותעודת זהות.
: אני חוששת שאם באמת הכתובת תידרש כפרט שהוא טעון אימות, אחר כך אפשר יהיה לדחות בקשה, דבר שהוא לא הגיוני.
: יכול להיות אפילו שהכתובת במרשם היא פחות מדויקת מהכתובת בשטח והזוכה יודע מה הכתובת האמיתית למשל.
: נראה לי חשוב להוסיף הנחיה בפסקה (1).
מנחם בן-ששון: אני אדאג לכך שזה יהיה שם ותעודת זהות.
: לומר ששר הפנים ימסור לבקשת לשכת ההוצאה לפועל את פרטי החייב אשר ייקבעו בתקנות שהנם פרטים הכרחיים כדי לוודא את זהות החייב.
: נכון שמצהירים כאן שזאת הכוונה אבל אי אפשר לדעת בסופו של דבר מי יהיה זה שיממש את התקנת התקנות והאם זה יהיה לנגד עיניו.
: הדבר השני הוא אישור ועדת החוקה לתקנות האלה, שזה בעצם בפסקה (3) בעמוד הבא, אבל אני אומרת את זה כבר עכשיו.
דוד רותם: יש לי כמה בעיות.
דוד רותם: קודם כל, מה זה "ובלבד ששוכנע שהמסירה עומדת בתנאי אבטחת המידע הקבועים בחוק הגנת הפרטיות והתקנות מכוחו"?
דוד רותם: האם הכוונה היא שאתם לא בטוחים שבהוצאה לפועל יש הגנת מידע על פי דין?
דוד רותם: אם כן, תאמרו לנו את זה מראש כי אחרת אתם אומרים שאתם תמיד תקבעו שזה לא עומד בתקנות ולא תמסרו.
דוד רותם: דבר שני, אני לא מבין את סעיף 2.
דוד רותם: אנחנו הולכים למסלול מהיר, 8 חודשים.
דוד רותם: אני מגיש בקשה, אני יודע שהכתובת היא זו וזו.
: זה לא אמור להיות על הכתובת.
: נאמר כאן שהפרטים הטעונים אימות הם לא הכתובת.
דוד רותם: אני נותן שם, מספר תעודת זהות כמו שאני יודע וכתובת, אבל זה לא מתאים למה שרשום במשרד הפנים.
דוד רותם: למה אי אפשר לנהל את ההליכים?
דוד רותם: הרי לפחות חלק מההליכים לא טעונים במספר תעודת זהות.
דוד רותם: זה בסך הכל עניין של כסף.
דוד רותם: אני יכול להגיש בקשה לתמצית רישום ממשרד הפנים, זה יעלה לי 15 שקלים, ואני אקבל בדיוק את כל הפרטים שרשומים.
דוד רותם: לא ישאלו אותי איפה אני מאבטח את המידע ולא ישאלו אותי למה אני צריך את זה, ואני אקבל את תמצית הרישום.
דוד רותם: זה רק עניין של איך המדינה תרוויח עוד כמה שקלים וכאשר אני אבוא עם תמצית רישום, אין שום בעיה כי זה מה שרשום אצלכם.
דוד רותם: היום, כאשר בכל סניף דואר יש גם את פנקס הבוחרים, נורא פשוט, אני פותח ורואה מה כתוב שם.
דוד רותם: לכן חבל להכביר מלים.
דוד רותם: זה רק עניין של זמן.
ענת פישר-צין: לעניין חוק הגנת הפרטיות.
ענת פישר-צין: הסיבה שאנחנו כן רוצים שחוק הגנת הפרטיות יופיע בסעיף הוא כי מידע לגופים ציבוריים בעיקרון נמסר בהתאם לחוק הגנת הפרטיות ולכן היה לנו חשוב כן ליצור איזושהי אחידות ולהתאים את התנאים של מסירת המידע כאן להוצאה לפועל למסירת המידע.
דוד רותם: מה הם תנאי אבטחת המידע?
ענת פישר-צין: מדברים שם גם על אופן שמירת המידע, גם מורשי הגישה למידע, אלה דברים שנבדקים כאשר מוגשת בקשה, גם האופן בו נשמר המידע.
דוד רותם: על כל בקשה אתם תבדקו את זה?
ענת פישר-צין: כל בקשה שגוף ציבורי מגיש, יש בדיקה.
: יש בדיקה של המערכת.
ענת פישר-צין: היום, כל גוף ציבורי שמגיש בקשה, הדברים האלה נבדקים, הם ממלאים טפסים ונבדקות הדרכים לשמירת המידע, איזה מידע עובר, איזה פרטי מידע הוא מבקש, מי מורשי הגישה למידע, האם מדובר במערכת פתוחה או במערכת סגורה, האם מדובר במידע שנשמר, במידע שמושמד אחרי שרואים אותו, שזה משהו שכן היה חשוב לנו לעשות אותו כדי להגן על המידע במרשם האוכלוסין שהוא מאוד רגיש.
דוד רותם: שם, כתובת ותעודת זהות זה מידע רגיש?
ענת פישר-צין: כן.
דוד רותם: זה מופיע בכל ספר בוחרים.
ענת פישר-צין: לעניין פרטי הרישום, שוב, יש כמה דרכים של מסירת מידע.
ענת פישר-צין: יש דרך שנקראת אימות בה בעצם אתה פונה למשרד הפנים ואומר לו תעודת זהות ושם ואנחנו אומרים אם זה מתאים או לא מתאים, אם זה נכון או לא נכון.
ענת פישר-צין: יש דרכים של מסירת מידע, דרכים של שאילתות שאפשר לעשות.
ענת פישר-צין: זאת אומרת, אני נותנת פרטים ומשלימים לי פרטים, שזה משהו שבעצם אני חושבת שאפשר יהיה לסגור בין אנשי המחשוב של ההוצאה לפועל לבין אנשי המחשוב של משרד הפנים.
דלית זמיר: אני חושבת שהמונח פרטים הכרחיים לשם הגשת הבקשה, זה לא המונח הנכון.
דלית זמיר: אנחנו נדרוש פרטים הכרחיים נוספים כמו כתובת ואלה פרטים שונים מהפרטים שדורשים אימות.
דלית זמיר: לכן, אם רוצים להגדיר את זה, אין לי בעיה להגדיר את זה.
: אמרתי לשם זיהוי החייב ולא לשם הגשת הבקשה.
: אמרתי בעל פה, פרטים הכרחיים לשם זיהוי החייב.
דלית זמיר: אין לנו בעיה שזה ייכתב בתוך הסעיף.
דלית זמיר: לגבי הסיפא, אני מבינה שהיא יורדת.
דלית זמיר: אנחנו מעדיפים לא לכתוב את השם ואת תעודת הזהות.
מנחם בן-ששון: אני מעדיף אולי כן ואם יהיה צריך לשנות, תבואו לשנות.
דלית זמיר: אם הרציונל כתוב ונותנים את זה בתקנות, באישור ועדת החוקה.
מנחם בן-ששון: אני לא יודע מי ישב אז בוועדה.
דלית זמיר: הרציונל כתוב.
דלית זמיר: אני הבנתי שזה מה שדורשים כרגע.
דלית זמיר: אני מודה שזה פחות התחום שלי לומר מה נדרש לצורך אימות החייב.
דלית זמיר: חשוב שהפרטים יהיו מאומתים.
מנחם בן-ששון: אני אומר לך מה אני רואה לנגד עיני.
מנחם בן-ששון: אני רואה לנגד עיני עורכי דין שעוסקים בשטרות למשל.
מנחם בן-ששון: הם מביאים לך משהו אלקטרוני או מעבירים את זה במייל ויש שם רשימה של 10,000 אנשים וכל אחד זה שם פרטי ותעודת זהות, בהנחה שאין שיבוש בדברים הללו, ואת שולחת את זה למשרד הפנים, בניתם את מאגרי המידע, חשוב שיהיה לפי הכללים משום שכמו שעשינו בנתוני תקשורת אתה מפליל אדם שנותן מידע שאסור לו לתת.
דוד רותם: בלבד ששוכנע.
מנחם בן-ששון: אני לא יודע אם בלבד ששוכנע, אבל אני יכול לקחת את מה שהיה (ד), על מסירת מידע לפי תקנת משנה (ג).
דלית זמיר: לא, רק על אבטחת המידע.
מנחם בן-ששון: אני רואה לנגד עיני את המנגנון הזה והוא צריך להיות פשוט ולא מורכב.
מנחם בן-ששון: הוא יהיה עם שני נתונים, א' ו-ב', כי אלה מה שאתם צריכים כי זה המסלול המהיר.
: לגבי חוק הגנת הפרטיות, בזמנו בדקנו את זה – זה עלה בדיונים הקודמים – אמרנו שלא חייבים אפילו לומר את זה כי בעצם חוק הגנת הפרטיות אומר את זה לגבי מסירת מידע בין גופים ציבוריים, אבל ראינו שעשו את התיקון לחוק מרשם אוכלוסין לגבי מסירת מידע לגורמים פרטיים שכן הכניסו שם הוראה בכל-זאת, למען הסר ספק, שהוראות חוק הגנת הפרטיות כן יחולו על מסירת המידע הזה ולכן כתבנו אז את סעיף קטן (ד).
: אני לא יודעת למה להגביל את זה רק לעניין אבטחת המידע, ואת זה אולי תסבירו.
: אפשר גם לומר שעל מסירת מידע יחולו הוראות לעניין אבטחת המידע לפי חוק הגנת הפרטיות ולא ובלבד ששוכנע, כי אז כאילו כל פעם הוא בודק את עצמו אם הוא ימסור או לא, ולא לזה אנחנו מתכוונים.
מנחם בן-ששון: ההצעה של היועצת המשפטית היא אחרי המילה "אוכלוסין" – על מסירת מידע לפי תקנת משנה יחולו הוראות כך וכך.
: אני רוצה להבין למה הם מגבילים את זה לאבטחת המידע.
דוד רותם: אני רוצה להכניס סעיף כללי.
דוד רותם: כל המחשבים של ההוצאה לפועל יעמדו בתנאי אבטחת מידע הקבועים בחוק.
דוד רותם: אם אתם לא עומדים בזה, חבל על כל החוק הזה.
דלית זמיר: הסיבה שלא רוצים להחיל את כל חוק הגנת הפרטיות, מאחר שפרק (ד) שעוסק בהעברת מידע לגופים ציבוריים מתייחס לכל מיני הליכים של שיקול דעת, שיקול דעת אם למסור את המידע לגוף הזה ויש ועדה שמוקמת בכל אחד מהגופים ובוחנת את העניין.
דלית זמיר: במקרה הזה רצינו לכתוב חובה למסור את המידע.
דלית זמיר: מאחר שאנחנו לא פותחים תיק בלי זה, רצינו לחייב את המשרדים הרלוונטיים.
דלית זמיר: לא יהיה כאן שיקול דעת לעניין מסירת המידע.
דלית זמיר: עם זאת, כמובן שמסירת המידע צריכה להיות כפופה לאבטחת המידע ולכן זה הדבר היחידי שרצינו לכתוב.
דלית זמיר: אני לא רוצה לעשות הפניה שלמה לחוק הגנת הפרטיות למרות שיש סעיפים כלליים בחוק הגנת הפרטיות שבוודאי חלים אבל לא לגבי הוועדות.
: לדעתי זה חל גם אם לא נכתוב את זה בגלל שזה מסירת מידע בין שני גופים ציבוריים.
ליאור שפירא: אני רוצה לחזור בגלגל הזמן לשנת 2007.
ליאור שפירא: אדוני אפילו העלה את זה ואמר שהציבור שפותח תיקי הוצאה לפועל הוא לא רק עורכי הדין ולכן לאו דווקא נגיש למשרד הפנים ואם הוא נגיש, בדרך כלל הוא יכול להוציא שאילתא אחת ביום.
ליאור שפירא: לכן אדוני אמר שלאור כל הרפורמה הזאת של מאגרי מידע יוכלו להגיש ללשכות ההוצאה לפועל, שהן יהיו מחוברות למשרד הפנים, תמורת אגרה, הן יאשרו את תעודת הזהות וכך נפתרה הבעיה.
ליאור שפירא: לכן הדרישה הזאת על פי סעיף 2, היא מיותרת.
ליאור שפירא: אם יעשו את זה לשכות ההוצאה לפועל, אנחנו ניתן את זה להן, אנחנו מוכנים לשלם, גם אנחנו עורכי-הדין, אגרה נוספת וכאן בא הפתרון.
קריאה: אנחנו עושים את זה היום באותה מידה.
קריאה: אנחנו פונים למשרד הפנים ודואגים באותה מידה שלשכות ההוצאה לפועל יעשו.
קריאה: אני רוצה להעיר לעניין הכתובת.
קריאה: היום אנחנו נתקלים בעניין הזיהוי של הכתובת בתיקון 24.
קריאה: אנחנו מחייבים על פי התיקון לשלוח מכתב בדואר רשום ואנחנו עושים זאת בהתאם לכתובת שמופיעה במשרד הפנים, אבל יוצאים מקרים שאחרי אותו מקרים יוצר אתנו קשר החייב ושואל למה שולחים לו לשם כי הוא בכלל גר בכתובת אחרת.
קריאה: אז, כאשר אנחנו מבקשים לפתוח את תיק ההוצאה לפועל בהתאם למידע שמסר לנו החייב אבל לא מופיע במשרד הפנים, אנחנו נתקלים בהתנגדות מטעם הלשכה.
קריאה: לכן אם הכתובת היום תהיה הגורם לפתיחה או לא, היא תכשיל את הפתיחה.
מנחם בן-ששון: בל היא לא גורם לפתיחה.
יחזקאל סיבק: הערה לעניין העברה בין גופים.
יחזקאל סיבק: אני חושב שצריך לתת את הדעת גם להעברת מידע מהמרכז לגביית קנסות לתיק שייפתח.
יחזקאל סיבק: זה דבר שלא נתנו עליו את הדעת.
מנחם בן-ששון: אנחנו עדיין לא כאן, אבל נגיע לזה.
יחזקאל סיבק: זה בנושא של חוק הגנת הפרטיות ובכלל, כי שם מצטבר מידע והמידע הזה יידרש כי אחרת בזבזת שמונה חודשים.
מנחם בן-ששון: אדוני יאמר את דבריו גם לגבי רשות המסים.
: אפשר לומר שעל מסירת מידע לפי תקנת משנה יחולו הוראות לעניין אבטחת מידע לפי חוק הגנת הפרטיות.
דלית זמיר: זה מה שכתוב.
: אבל לא אם שוכנע וכולי.
: לא הבנתי אם רוצים להכניס את התנאי שהפרטים הנם פרטים הכרחיים הנדרשים וכולי.
מנחם בן-ששון: לא, אני רוצה שזה יהיה תעודת זהות ושם.
מנחם בן-ששון: שיהיה כך כתוב.
: כרגע חושבים שהפרטים ההכרחיים הם שם ותעודת זהות, אבל יכול להיות שיגיעו למסקנה שאפשר גם להסתפק בפרטים הכרחיים אחרים כמו למשל שם, כתובת ושם אב או איזושהי הצלבה אחרת, ואז, אם אתה תכתוב כך, זה משהו שהוא הרי לטובת הזוכה.
מנחם בן-ששון: אני הבנתי והתשובה היא שזה יישאר שם ותעודת זהות.
מנחם בן-ששון: כאשר הממשלה רוצה לשנות חוק, היא יודעת לעשות זאת והכנסת תאשר לה את זה.
: יש עוד הצעת פשרה לעניין הזה, שהפרטים – שם ותעודת זהות – יופיעו בתוספת, שניתן יהיה לשנות אותה בצו של השר באישור הוועדה ואז הם יגיעו למסקנה שאפשר לעשות הצלבה אחרת.
דוד רותם: מה אנחנו עושים את הנושא הזה ש"אינם תואמים את הפרטים המופיעים במרשם האוכלוסין"?
דוד רותם: אני יודע איפה הכתובת האמיתית?
: זאת לא כתובת אלא שם ותעודת זהות.
: אדם צריך לבוא עם הפרטים המינימליים שמזהים את האדם.
דוד רותם: אם זה רק שם ותעודת זהות, זה בסדר.
מנחם בן-ששון: תתקני את סעיף 3 בהתאם.
ענת פישר-צין: לגבי שם, שיצוין שזה שם משפחה שום פרטי.
: ודאי.
: פסקה (3) בעמוד הבא אומרת: "שר המשפטים בהסכמת שר הפנים" - וכאן נכנסת ההערה שלי מקודם, באישור ועדת החוקה – "רשאי לקבוע תקנות לעניין ביצוע סעיף זה הטעונים אימות ואופן העברת המידע".
דניאל וקס: למען הסר ספק, אני מבין שהחובה היום בתקנות לצרף פרטי חייב.
דוד רותם: שם ותעודת זהות.
דניאל וקס: היום יש חובה במספר סעיפים לצרף פרטי חייב.
דניאל וקס: זה בתקנות.
דניאל וקס: שיהיה ברור שזה יתוקן.
מנחם בן-ששון: אדוני ודאי יקרא את כל החוק וימחק את כל מה שלא רלוונטי ולא רק את הסעיף הזה.
: בעמוד 5 למטה, סעיף קטן (ה), סעיף שלא הופיע קודם והוא בעקבות הערה שקיבלתי מלשכת עורכי הדין שהצביעו על איזשהו סעיף שנפל לנו בהגדרת המצאה מלאה כפי שהיא הייתה קודם בסעיף 7(ג).
: בעבר הייתה הגדרה של המצאה מלאה ואז נכרך אליה גם סעיף 7(ד) שאמר: "סירב החייב או מי שניתן להמציא לו את האזהרה כאמור בסעיף קטן (ג) – כלומר, בדרך של המצאה מלאה – לקבל את האזהרה או לחתום על אישור המסירה, יראו את החייב כמי שהומצאה לו האזהרה כדין וכולי".
: כיוון שהזזנו את ההגדרה של המצאה מלאה שהייתה בסעיף קטן (ג) לסעיף ההגדרות, צריך גם לעשות את ההתאמה לגבי סעיף קטן (ד) כי הדין היום הוא שסירוב מהסוג הזה הוא המצאה מלאה וכך זה צריך להישאר.
: לכן התיקון המוצע לסעיף הוא קודם כל למחוק את המלים "שהיו בסעיף קטן (ג)" כי ההגדרה היא כבר לא בסעיף קטן (ג) ולומר ש"יראו את החייב כמי שהומצאה לו האזהרה בהמצאה מלאה".
: אז זה מתקן את העיוות הזה.
: עוד הערה שקיבלנו מעמותת ידיד לסעיף 8(ד), ובצדק.
: הוספנו לסעיף 8(ד), שהוא הסעיף שמאפשר לשר להוציא צו ולמנות בו הליכים מסוימים שהלשכה נוקטת בהם בצורה די אוטומטית והסעיף ממעט הליכים לפי סעיפים מסוימים שהם הליכים בשיקול דעת, לגביהם אי אפשר להוציא צו כזה.
: הוספנו את 7(ב)(א)(2), שזה הסעיף של מסירת מידע על החייב ללא כתב ויתור על סודיות ושכחנו את 7(ב)(א)(3) שאותו הוספנו בדיונים שמאפשר במקרים עוד יותר מיוחדים למסור גם את פירוט ההוצאות כאשר נגיע אליו עוד מעט שהרשם השתכנע שמסירת סך ההוצאות.
: עכשיו אנחנו מגיעים למסלול המקוצר כאשר לא סיימנו לעבור על כל הסעיפים.
: אני רק אומר שלא נדון היום בעיקול ברישום כי השר ביקש להיות נוכח, כך שנדון בנקודה הזאת במועד שהוא יהיה.
מנחם בן-ששון: הוא שמע את עמדתי גם בשיחה בעל-פה.
ליאור שפירא: באותו עניין שדיברנו על אימות חייב במשרד הפנים, אני חושב שלא נתנו את הדעת אם זאת חברה או לא.
דוד רותם: שר הפנים לא ייתן להם מידע.
דוד רותם: זה לא הסעיף הזה בכלל.
מנחם בן-ששון: תתקני את זה.
מנחם בן-ששון: אנחנו מוכנים לזה שבסעיף של אימות פרטים לפי הבנתנו אתם צריכים את שם החברה וה-ח"פ ומי שייתן לכם את זה, זה המשרד שלכם.
מנחם בן-ששון: תבדקו איך זה ותאמרו לנו.
מנחם בן-ששון: נתקן.
אריה כהן: אם אתה מוסיף על ההערה הזאת, ברשותך, תוסיף את זה לגבי שאר הגורמים שפותחים כנגדם תיקים.
אריה כהן: זאת אומרת, זה לא רק זוכה פרטי אלא אנחנו מדברים גם על רשויות מקומיות, שזה 253 רשויות, אנחנו מדברים על אגודות שיתופיות, אנחנו מדברים על עמותות, אנחנו מדברים על חברות, אנחנו מדברים על מספר דרכון ועל גורמים חסרי מספר ישות.
אריה כהן: לכל אלה, דרך אגב, יש הצעה לפתרון.
מנחם בן-ששון: מאיפה זה בא הרגע ואיפה זה היה עד הרגע?
מנחם בן-ששון: זה במסגרת ההידברות עם לשכת עורכי הדין, הם מרימים ואתם מנחיתים.
מנחם בן-ששון: אין דיון.
מנחם בן-ששון: אתם תביאו לי נוסח.
דלית זמיר: אפשר לעמוד בזה ואין לי בעיה, אבל החשיבות של האימות הייתה דווקא לגבי יחידים.
דלית זמיר: זו הייתה מטרת הסעיף.
דלית זמיר: היו לכך שתי סיבות - גם מאחר שלא רצינו לפגוע, להטיל עיקולים ומאסרים על חייב לא נכון, וגם מאחר שהנתונים שלו עוברים לפי חוק נתוני אשראי.
: זה נכון גם לגבי חברה.
מנחם בן-ששון: הכל מובן.
מנחם בן-ששון: אמר מר כהן שיש אנשים ללא כל מספר זיהוי ויהיה מרתק לשמוע איך מזהים אותם.
מנחם בן-ששון: יכול להיות שכתוצאה מכך מספיק לומר משה כהן או רחל לוי.
אריה כהן: יש מרשם חסרי ישות.
מנחם בן-ששון: אתם תביאו לנו את התיקון ונשמע אותו.
מנחם בן-ששון: אם לא צריך את התיקון הזה, נישאר בינתיים בחייבים פרטיים.
: אני רוצה להפנות לעמוד 7 כי בדיון הקודם הייתה הערה של חבר הכנסת רותם וכתבנו שם את ברירת המחדל לגבי מצב בו הזוכה לא צריך להודיע אם הוא רוצה לעבור ממסלול רגיל, ואם לא, זה נגנז, אלא ההפך, אם הוא לא מודיע כלום, זה עובר למסלול רגיל אבל כן נשלחת לו הודעה והוא יכול לומר שהוא רוצה לגנוז את התיק.
: זה בסעיף קטן (ג) למעלה.
: אני מפנה לעמוד 8, לסעיף 20ה שעדיין לא קראנו אותו.
: 20ה פרק הזמן לנקיטת הליכים במסלול המקוצר ביצוע חיוב במסלול המקוצר יסתיים בהתקיים אחד מאלה: (1) חלפו שמונה חודשים מיום פתיחת התיק, ואולם רשם ההוצאה לפועל רשאי להורות כי ביצוע החיוב במסלול המקוצר יסתיים בתוך זמן סביר אחר שיקבע, אם מצא שניתן יהיה לממש נכסים נוספים של החייב שכבר עוקלו בתוך אותה תקופה.
: (2) רשם ההוצאה לפועל החליט שאין תועלת בהמשך ההליכים.
: (3) הזוכה ביקש להעביר את התיק למסלול הרגיל.
דוד רותם: ביצוע החיוב, פירושו של דבר שהחיוב בוצע.
: מבצעים אותו במסלול המקוצר.
דוד רותם: הפירוש הוא ששילמתי את החוב.
מנחם בן-ששון: החוב נפרע.
מנחם בן-ששון: זה נקרא פירעון.
ליאור שפירא: אני זוכר שכאשר התחלנו לדבר על המסלול המקוצר, אמר חבר הכנסת גפני מה זה המסלול המקוצר, פתחו את התיק ואחרי שבוע-שבועיים – נדמה לי שהייתה אפילו הערה של שמר כספי שתוך 48 יש מסירה – עשו את העיקול ובזה נגמר המסלול המקוצר.
ליאור שפירא: אני לא מבין למה צריך להאריך את זה עוד.
ליאור שפירא: אחרי חודש אנחנו כבר יודעים מה קרה.
מנחם בן-ששון: זה דיון שקיימנו ואמרנו שמונה חודשים.
דוד רותם: תעשה את סעיף 3.
ציון כספי: חלק מהנושא של המסלול המהיר הוא העיקול ברישום, כן או לא.
מנחם בן-ששון: אמרו לי בסוף הדיון הקודם שכל זה שעבדנו עליו עכשיו שנה וחצי תלוי בוועד העובדים ואם לא אתן להם כסף על העיקול המהיר, החוק הזה ייפול.
מנחם בן-ששון: אז שייפול.
מנחם בן-ששון: אלוהים ואדם יודעים שעבדנו קשה, עשינו חוק יפה, אם בזה זה תלוי, אני יכול לומר הרבה דברים.
מנחם בן-ששון: הייתה רפורמה במשק החשמל וועד העובדים, או מישהו אחר, הפיל אותה.
מנחם בן-ששון: כל מיני דברים נפלו במדינת ישראל.
מנחם בן-ששון: אני מוכן לקחת את הסיכון.
מנחם בן-ששון: את התנאי הזה, אל תגיד לי בכל סעיף אלא תאמר לי בסוף הדיון שממשלת ישראל לא רוצה להצביע על החוק ואין לי בעיה.
דוד רותם: אותו הדבר ברפורמה של בתי הדין המשמעתיים של לשכת עורכי הדין.
דוד רותם: עבדת שנה, המליאה הפילה את החוק.
מנחם בן-ששון: הלשכה נתנה לי רוח גבית ואמרה לי שצריך, אבל עכשיו אני קורא מאמר אחרי מאמר שדרור כותב.
מנחם בן-ששון: הוא אמנם לא מזכיר את עבודת ועדת החוקה, אבל לא משנה, הרפורמה היא בסדר.
ציון כספי: מאחר שהזכרת שנדחה את הדיון הזה עד ששר המשפטים יופיע, והוא ביקש להופיע כאן ואתה הסכמת להיענות לבקשה ולדחות.
מנחם בן-ששון: התשובה היא כן ואומר לך גם למה, משום שכל הרפורמה תלויה בזה ויכול להיות שלא תהיה רפורמה, אבל אני לא יכול לעצור את הדיון עד שיגיע שר המשפטים.
מנחם בן-ששון: אנחנו נעשה את זה.
מנחם בן-ששון: יצליח שר המשפטים לשכנע את הוועדה, הוועדה תקבל.
מנחם בן-ששון: זאת נקודה, אבל זה שטיח שאם אתה מוריד אותו, או שיש פתרון של שטיח מעופף, אנשים יעמדו ויהיו תלויים באוויר, או שאנחנו בכל זאת נחזור לקרקע ונצליח לשכנע את שר המשפטים שדעתנו נכונה.
דוד רותם: אם ניתן לכם את העיקול ברישום, אתם צריכים יותר משמונה חודשים?
ציון כספי: אנחנו בכל מקרה מדברים על הכל במסגרת שמונת החודשים.
דוד רותם: גם תעשו את הרישום בעיקול במשך שמונה חודשים.
מנחם בן-ששון: לכן הכל בסדר.
: (ב) על אף האמור בסעיף קטן (א) לא יסתיים הביצוע לפי סעיף קטן (א)(1) או (2) אם החייב משלם את החוב בתשלומים שנקבעו לו.
דוד רותם: אם החייב חויב בתשלומים?
: הוא ממשיך לשלם במסלול הרגיל.
דוד רותם: אז אנחנו שוב נופלים בנושא ההוצאות ושכר טרחה.
: (ג) הסתיים ביצוע החיוב במסלול המקוצר לפי סעיף קטן (א)(1) או (2) – ורציתי כאן להוסיף: ולא נפרע החוב במלואו – תימסר על כך הודעה לזוכה והוא יודיע ללשכת ההוצאה לפועל בתוך 30 ימים ממועד שתימסר לו ההודעה, אם ברצונו לגנוז את התיק או להעבירו לביצוע במסלול הרגיל.
: הודיע הזוכה כאמור, יפעל מנהל לשכת ההוצאה לפועל בהתאם להודעת הזוכה.
: לא מסר הזוכה הודעה ללשכת ההוצאה לפועל בתוך המועד האמור, ייגנז התיק.
: נגנז התיק לפי פרק זה, לא יינקטו במסגרתו הליכים נגד החייב, והליכים התלויים ועומדים בו יבוטלו.
: הודעה על גניזת התיק וביטול ההליכים או על העברתו למסלול הרגיל תימסר לחייב.
: (ד) אין באמור בסעיף קטן (א)(1) או (2) כדי לפגוע בזכותו של הזוכה להגיש בקשת ביצוע חדשה בשל אותו חיוב כספי – חשבתי שכדאי לתקן את זה: לצורך ההתאמה בשל אותו חוב – אם לא נפרע במלואו, ואולם לא תוגש בקשת ביצוע חדשה במסלול מקוצר אלא בחלוף שנה מיום שנגנז התיק לפי סעיף קטן (א).
: גם בעניין הזה חשבתי שלגבי השנה אולי כדאי להשאיר איזשהו שיקול דעת להורות אחרת.
: למרות שלא חלפה שנה, כן לאפשר לפתוח כי זה מאוד מנדטורי ויכול להיות קצת קשוח בנסיבות שמצדיקות את זה.
מנחם בן-ששון: משרד המשפטים, יש לכם הערות על הנוסח?
דלית זמיר: לא, שאלה לגבי התוספת החדשה.
דלית זמיר: את פותחת את התיק בלשכת ההוצאה לפועל, אז לפני פתיחת התיק הרשם צריך לקבל החלטה אם הוא יכול לפתוח אותו.
: הוא מבקש לפתוח תיק, הוא מראה שיש טעמים מיוחדים למרות שחלפה שנה.
דוד רותם: לגבי סעיף (ג), אני מבקש להפוך את ברירת המחדל.
מנחם בן-ששון: צריך לנסח את זה באיזושהי צורה.