GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
פרץ סגל: שר המשפטים בהסכמת מועצת הרבנות הראשית.
פרץ סגל: כך קובע החוק.
אליהו בן-דהן: הוא לא יכול לקבוע לבד.
עמירה דותן: שר המשפטים בהסכמת מועצת הרבנות הראשית.
עמירה דותן: היוזמה יכולה להגיע מאחד משני הגופים, כך אני מניחה.
קריאה: שינסה.
עמירה דותן: אנחנו בודקים אם אנחנו יכולים להגיע לדברים בהסכמה.
עמירה דותן: המצב הוא לא טוב, לא לכם ולא לנו.
עמירה דותן: אפשר להמשיך לריב ולהיות ציניים אבל אפשר אולי למצוא דרכים בהן אנחנו נשים בצד את הציניות ונראה איך אנחנו בונים גשרים להבנה.
עמירה דותן: בחלל החדר עדיין ישנה התפיסה שלהגיע לבית הדין הרבני, זה להגיע למקום בו יושבים אנשים בשחור, ממין אחד, בשפה לא נהירה ובמקום שאנחנו לא יכולים להגיע עליו.
עמירה דותן: כלומר, עם ישראל שהוא לא שחור, שהוא ממין אחר ושהוא במצוקה.
עמירה דותן: אנחנו צריכים לראות האם יש גשרים ולנסות לראות איך אנחנו יכולים בכל זאת לעשות את זה טיפה יותר טוב.
עמירה דותן: אפשר גם בציניות.
עמירה דותן: אני שוב שואלת, כנציג שר המשפטים, האם אפשר לפנות לשר – אני הולכת לעשות את זה – ולבקש ממנו ליזום.
עמירה דותן: נכון שזה בא יחד אתם ונכון שאולי לא נצליח, אבל לא נצליח פעם אחת, לא נצליח פעם שנייה אבל בסוף אולי משהו יקרה.
עמירה דותן: אני מניחה שזה בידיים של השר כחלק מהמשוואה של אחד ושניים.
פרץ סגל: הנהלת בתי הדין היא יחידה במשרד המשפטים ולכן בדרך כלל כל יחידה שאחראית לתחום היא זאת שיוזמת.
פרץ סגל: זה יוצר קושי אם יחידה אחרת היא זאת שמנסה לבוא ולהכתיב.
פרץ סגל: פנייה שלך היא בהחלט ראויה.
פרץ סגל: אני חושב שגם הפנייה שלך להנהלת בתי הדין הרבניים, הם באמת האנשים המתאימים, להעביר מבחינתם מה הם חושבים על כך, לשר.
אליהו בן-דהן: אין לנו מעמד.
אליהו בן-דהן: זאת מועצת הרבנות ולא אנחנו.
אליהו בן-דהן: הבהרתי את זה.
אליהו בן-דהן: אין לנו שום מעמד בבחינות.
פרץ סגל: מה שאמרה יושבת-הראש, ברשותך, אם אפשר, אני רוצה בכל זאת לגעת בנקודה שהרב בן-דהן נגע בה, בנקודה של הכשרה בחוקי מדינת ישראל וגם הדברים הנוספים.
עמירה דותן: זה בכשירות.
פרץ סגל: נכון, בכשירות.
פרץ סגל: עם כל הכבוד, כל מי שמתנה שופט, בוודאי שופט לענייני משפחה, לומד בפקולטה למשפטים קורס בדיני משפחה שכולל את ספרו של שרשבסקי שכולו על פי המשפט העברי.
פרץ סגל: הוא גם חייב להיבחן בקורס מבוא למשפט עברי והוא חייב לפני כן להיות עורך דין בעל ניסיון בענייני משפחה וכדומה.
פרץ סגל: עם כל ההשוואה בין שופטים של בית משפט למשפחה והיכרותם את המשפט העברי לבין דיין שאני לא יודע אם יצא לו אי פעם לפתוח את חוקי מדינת ישראל ואת פסקי הדין של בית המשפט העליון, אני חושב שהפער הוא די גדול.
פרץ סגל: לא מדובר, עם כל הכבוד, בהיעזרות ביועץ.
פרץ סגל: הרי מדובר כאן בהחלטות שיפוטיות שצריכות להינתן לפעמים כולן על בסיס הפסיקה והחקיקה של המשפט האזרחי.
פרץ סגל: היעלה על הדעת שבנושאים כל כך רגישים יבואו ויאמרו שייעזרו במומחים?
פרץ סגל: איזו ביקורת יכול באמת אותו דיין להפעיל, האם נתנו לו את התקדימים הנכונים או לא נתנו לו את התקדימים הנכונים?
פרץ סגל: לא מדובר כאן בעדות מומחה שמביאים שצריך לשפוט בבית המשפט על פי משפט זה אלא מדובר אלא מדובר כאן בדין ממשי שהוא צריך לפסוק על פיו.
פרץ סגל: האם אפשר לומר שנסת
פרץ סגל: פק בזה שהוא ישאל את המומחה?
שמעון יעקובי: מביאים לפניו את התקדימים.
פרץ סגל: עם כל הכבוד, הוא צריך שיקול דעת וידע משלו.
פרץ סגל: לא יכול להיות שהוא על סמך מה שהוא ישמע, בלי שום ביקורת עצמית, יפעל בעניין הזה.
פרץ סגל: אין לו כלים, הוא לא למד את הדברים האלה.
פרץ סגל: עם כל הכבוד לתשובה שהיועץ המשפטי של בתי הדין יעזור, עד כמה שידוע לי יש הפרדת רשויות בין הרשות המבצעת לבין הרשות המחוקקת.
פרץ סגל: היועץ המשפטי להנהלת בתי הדין הוא חלק מן הרשות המבצעת והוא לא הרשות השופטת.
פרץ סגל: הדיינים הם הרשות השופטת.
פרץ סגל: יש פה עירוב סמכויות בין הרשות השופטת לבין הרשות המבצעת.
פרץ סגל: היועץ המשפטי לא נותן חוות דעת אלא מופיע בפני בית המשפט.
אליהו בן-דהן: היועץ המשפטי לממשלה, כשהוא דן בתפקידו של היועץ המשפטי של בתי הדין, לא סבר כמוך.
פרץ סגל: אני לא יודע על כך שיש חוות דעת כזאת.
שמעון יעקובי: יש להתפלא שאתה אומר בניגוד לדעתו של היועץ המשפטי לממשלה.
שמעון יעקובי: זאת לא פעם ראשונה.
אליהו בן-דהן: יש סיכום דיון אצל מני מזוז.
פרץ סגל: אני מציע שתציגו את הדבר הזה.
בת-שבע שרמן-שני: אם נפתור את הבעיה כמו שצריך, לא נצטרך את זה.
עמירה דותן: הפנייה תהיה והיא תהיה על רוחב היריעה, כל מה שאפשר יהיה לעשות כדי להניע את שר המשפטים הנוכחי, ואני אכן מקווה שלפחות נניע איזשהו גלגל.
אליהו בן-דהן: אין לנו שום התנגדות.
אליהו בן-דהן: אם הכנסת תחליט שצריך לצרף עוד נציג נוסף, אין בעיה.
עמירה דותן: זאת אומרת, בעצם צריך להגיש הצעת חוק או לתקן את החוק הקיים ולהציע את ההצעה הזאת.
יוסף וסרמן: אני מבקש מגבירתי, באותו מכתב לשר המשפטים, גם להמליץ שבהתאם לסיכומים כאן אין התנגדות בתמיכה דווקא בנציג הטוענים הרבנים.
יוסף וסרמן: שר המשפטים - גם שרים קודמים אתם נפגשתי – לא ידע על קיום מקצוע טוען רבני.
יוסף וסרמן: זאת פעם ראשונה בהיסטוריה שאת מנהלת כאן דיון כזה כאשר מדברים במקצוע הזה ומאוד חשוב שהדבר הזה לא יישאר רק בתוך החדר.
יוסף וסרמן: ידידי דוקטור פרץ סגל מכיר את הנושא, אבל השרים לא יודעים עליו.
עמירה דותן: אני נגד לוביסטים, כך שבוודאי לא אהיה לובי לשום דבר.
יוסף וסרמן: לא לובי אלא דיווח על מה שקרה כאן.
עמירה דותן: אנחנו ננסה לשנות את החוק ונראה איך עושים את זה.
אליהו בן-דהן: עקרונית היא נכנס.
אליהו בן-דהן: לפני כחודש וחצי-חודשיים הוועדה למינוי דיינים החליטה על ההחלטה הזאת.
אליהו בן-דהן: כרגע על פי החלטה נשיא בית הדין הרבני הגדול, בהתייעצות עם שר המשפטים, צריך לבחור את הדיין שיהיה מנהל אותו קורס.
אליהו בן-דהן: יש כבר מועמד שאמור להיות מנהל אותו קורס, וברגע שייבחר המנהל, אני מניח שהוא יבוא אתנו בדברים, עם הנהלת בתי הדין, כפי שהחליטה הוועדה, ואנחנו ניתן את העזרה הלוגיסטית כדי להתקדם בנושא הזה.
אליהו בן-דהן: בכל מקרה, המינויים הבאים אמורים להיות – כך אני מעריך – לא לפני תחילת 2009 ואני מקווה שעד לאותם מינויים הקורס הזה יקרום עור וגידים ואולי המינויים האלו שיהיו בתחילת 2009 יהיו גם לאלו שכבר עשו את הקורס הזה.
עמירה דותן: אני מאוד מעריכה ואני חושבת שזה צעד מאוד נכון קדימה.
עמירה דותן: אני מאוד מבקשת להיות בקשר עם הנהלת בתי המשפט.
אליהו בן-דהן: זה חלק מההחלטה.
אליהו בן-דהן: בהחלטה כתוב שמנהל המכון יעמוד בקשר עם מנהל המכון להשתלמות שופטים ועם לשכת עורכי הדין ועם כל הגורמים הרלוונטיים שנוגעים בזה כדי להכין.
אליהו בן-דהן: זה כתוב בהחלטה.
עמירה דותן: נשמח מאוד כוועדה לקבל את תוכן הקורס, מי מעביר מה ואיך הולך להיות כי אני חושבת שזאת שפה חדשה ובאמת צריכים כאן כלים.
עמירה דותן: אולי זה יעשה איזשהו צעד לכיוון החיים הלא תורניים.
עמירה דותן: בהחלט יש כאן דברים אחרים.
בת-שבע שרמן-שני: בנקודה הזאת חשוב לומר, כרקע לנקודה הבאה, שכמו ששמענו ששופטים צריכים להיות בעלי רקע של חמש שנים בתחום, שאנחנו יודעים מי המועמדים, יש איזשהו רקע של עשייה או פעילות בתחום, מועמדים לדיינות מגיעים מהישיבות ישר לכס השפיטה.
בת-שבע שרמן-שני: אמנם יש כאלו שהיו טוענים רבניים לפני כן או שישבו כמתלמדים, אבל אין דרישה לזה ולכן חשוב גם בתהליך ההכשרה לקחת את זה בחשבון.
אליהו בן-דהן: זה נלקח בחשבון.
אליהו בן-דהן: ועדת המשנה לוקחת את זה בחשבון.
אליהו בן-דהן: זה חלק מהפרמטרים של השאלון שהוא נשאל בוועדת המשנה.
בת-שבע שרמן-שני: אמנם הבג"ץ נדחה אך נאמר שכיוון שיש חשיבות לביקורות שדווקא מעלים מכיווני ארגוני הנשים, מכיוון שאין להם נציגות בוועדה למינוי דיינים, דווקא הביקורות האלה צריכות להילקח ביתר תשומת לב.
עמירה דותן: השאלה איך עושים את זה.
עמירה דותן: אני מסכימה עם הרב וסרמן.
עמירה דותן: יש כאן גדרי הלכה שלא נפרוץ בבת אחת.
עמירה דותן: מצד שני, אני מאוד מסכימה אתך ש-50 אחוזים מהמגיעים לשם הן נשים.
עמירה דותן: אם אתם תוכלו להביא לתשומת לבנו איך אפשר לתת שיניים לצורך הזה או לדרישה הזאת, אם תיקון של תקנות, אם תיקון של חוק, אם יוזמה של חוק חדש או כל מיני דברים מהסוג הזה, לפחות נתחיל תהליך שאולי הוא לא יסתיים אבל לפחות נתחיל אותו.
בת-שבע שרמן-שני: אני לא חושבת שהעובדה שאישה היא אישה ולכן היא טובה יותר, אבל הדלתיים הסגורות באמת יוצרות כאן איזשהו אי-שוויון.
בת-שבע שרמן-שני: בגלל החשש ההלכתי, יש אפשרויות אחרות.
בת-שבע שרמן-שני: יש אפשרויות של אישה לשבת כבוררת, יש אפשרויות שבמקרה שהצדדים מגיעים כאשר יש דן יחיד, הרבה פעמים מבקשים לדון מול דן יחד מכיוון שאין הרכב לא בתביעה עצמה אלא כסוג של גישור.
בת-שבע שרמן-שני: הדברים האלה יכולים להיעשות גם על ידי נשים על פי ההלכה.
בת-שבע שרמן-שני: יש מקום לנשים במערכת השיפוט של בית הדין הרבני או הבוררות בבית הדין הרבני וזה לא שאין מקום בכלל, גם אם אנחנו לא רוצים להגיע לדרגה הגבוהה ביותר.
בת-שבע שרמן-שני: יכול להיות שאישה לא יכולה לשבת כדיינית.
בת-שבע שרמן-שני: אף פעם לא שמעתי את ההלכה שאם היא יושבת, היא פוסלת את השניים שיושבים יחד אתה, דבר שחידש עכשיו הרב וסרמן.
יוסף וסרמן: לא חידשתי.
יוסף וסרמן: אמרתי שאני יכול לנמק.
עמירה דותן: לא ניכנס עכשיו לנושאים ההלכתיים.
עמירה דותן: אני אומרת שוב, כדי שלא נשאיר את זה בגדר של אמירות ובגדר של ביקורת אלא בגדר שאנחנו רוצים לעשות משהו כדי לשפר את זה, אני בהחלט אשמח – גם אני וגם חברים וחברות אחרות כחברי כנסת – לשנות את הקיים בכלים שיש לנו.
עמירה דותן: אם יש לכם גם ידע, גם ניסיון, גם יכולות להביא לנו רעיונות מן הסוג הזה, נעשה את זה בשמחה רבה.
עמירה דותן: הכיוון ברור.
עמירה דותן: אנחנו צריכים באיזשהו מקום למצוא את הגשרים, לא במהפכות אלא ברמה של שינוי הדרגתי, נורמלי וביחד.
עמירה דותן: זה הכיוון ובואו נעשה את זה בצורה הכי חכמה שאנחנו יכולים.
פרץ סגל: אותו כיוון שציינה בת-שבע, אני חושב שבכל זאת הבעיה שהצבעתי על החשיבות שלה, אנחנו בכל-זאת במערכת שיפוט שלמה מוציאים את הנשים לחלוטין.
פרץ סגל: לפי ההלכה יש דרכים, אם הצדדים מקבלים עליהם.
פרץ סגל: יכול להיות שאפשר לומר שאלה הדיינים הרשמיים וכולי, אבל אם הצדדים מוכנים, שיהיה גם מסלול מקביל שם תשבנה נשים כדייניות, נשים שעברו הכשרה מסוימת, ואם הצדדים רוצים, אף אחד לא ימנע מהם את הדבר הזה.
עמירה דותן: כדי לעשות את זה, איך זה צריך להיות כתוב?
פרץ סגל: צריך את הכשרת הלבבות.
פרץ סגל: לא מדובר כאן בניגוד לכללי ההלכה – הרב וסרמן אמר שזה בניגוד לכללי ההלכה – אלא אם הצדדים מסכימים, כמו שידוע בתלמוד, קיבלו אליהם את דבורה הנביאה והיא הייתה שופטת, כך גם אפשר בימינו לומר שמי שרוצה, יש מסלול מקביל.
פרץ סגל: יכול להיות שאנשים שהם לאו דווקא מהמגזר, שמקפידים על כך שדווקא יהיה דיין, מבחינתם שופט או שופטת זה אותו דבר והם אולי יהיו מוכנים להתדיין בפני דיינות אבל לפחות לאפשר את הדבר הזה.
פרץ סגל: זה יכול להיות במסגרת חקיקה.
פרץ סגל: הייתי מציע שבתי הדין יראו את זה כמשימה כי לא כל דבר צריך להיות מכוח חקיקה או מכוח בג"ץ אלא מכוח פתיחות למציאות מסוימת שעלתה גם בפורומים בינלאומיים.
פרץ סגל: אני יודע שבבית המשפט לזכויות אדם בשטרסבורג העלו את העניין הזה.
פרץ סגל: היה ניסיון לומר שמכיוון שבמערכת בתי המשפט הדתי של מדינת ישראל מפלים נשים לרעה, יש מקום לא לראות אותה כמערכת שוויונית וכדומה.
פרץ סגל: אנחנו רוצים למנוע את החשש הזה גם כלפי הפורומים הבינלאומיים אבל גם כלפי עצמנו.
פרץ סגל: למה מראש נבוא ונאמר בשום פנים ואופן?
פרץ סגל: אם יש דרכים הלכתיות, שבתי הדין יחפשו את הדרך ההלכתית לעשות את הדבר הזה על ידי כך למשל שהצדדים יאמרו שהם מסכימים להתדיין בפני דיינית.
יוסף וסרמן: שיהיה ברור.
יוסף וסרמן: מעמדה של האישה הוא חשוב מאוד גם לגבי הציבור שמגיע לבתי הדין, אבל בשלב ראשון, כאפליה מתקנת – וכאן יש קונצנזוס ואין שיתוף פעולה – אני חושב שצריך להתחיל מוועדת המינוי כאשר שם לפחות 50 אחוזים יהיו נשים, הן יודעות לפחות לבחור את הדיינים שיכולים לייצג אותן בצורה הטובה ביותר לפי הפרמטרים.
יוסף וסרמן: לגבי ההכשרה של הדיינים לעתיד.
יוסף וסרמן: אני חושב שיש כיום מעל מאה דיינים בידיהם יש הסמכה מהרבנות הראשית.
אליהו בן-דהן: 180.
יוסף וסרמן: ואין להם לא תקן ואין להם גם הזדמנות ללמוד.
יוסף וסרמן: יחכו עוד עשר שנים ואז הם ייפלו מספסלי בית הדין.
יוסף וסרמן: צריך היום להוסיף תקנים של מתמחים לדיינים וכל אחד שרוצה להיות דיין, שיעשה התמחות.
עמירה דותן: אנחנו כרגע בשלב של כיתה א'.
עמירה דותן: כאשר נגיע לכיתה ב', נדבר על ההכשרה.
אליהו בן-דהן: כבר שנים רבות אנחנו רוצים להקים יחידות סיוע לבתי הדין הרבניים.
אליהו בן-דהן: אני יכול לומר שיש לנו בבתי הדין הרבניים לשכות סיוע, אמנם לא במתכונת שקיימת בבתי המשפט, אבל במסגרת תקנים שאנחנו הקצבנו מתוכנו.
אליהו בן-דהן: כל אלה שמאיישים את "יחידות הסיוע" של בתי הדין, כולן הן נשים.
אליהו בן-דהן: הלוואי שפרץ סגל, באותו להט שהוא מדבר עכשיו, מסייע לנו בהעברתו של חוק יחידות הסיוע.
פרץ סגל: אתה יודע שיזמתי את כל המהלך הזה.
אליהו בן-דהן: אני לא רוצה לומר כלום.
פרץ סגל: אני תומך בזה לחלוטין.
אליהו בן-דהן: אתה יודע למה זה תקוע.
פרץ סגל: לא נכון, עם כל הכבוד.
אליהו בן-דהן: אני לא אומר את זה כאן.
עמירה דותן: הרב בן-דהן, אני מבטיחה לך לבדוק למה זה תקוע.
אליהו בן-דהן: אני אומר לך שזה תקוע ודוקטור סגל יודע היטב למה זה תקוע.
עמירה דותן: מאחר שהוא יודע ואני לא יודעת, אני אבדוק.
אליהו בן-דהן: אם תרצי, אני אגלה לך בסוד – סוד גלוי - אחר כך למה זה תקוע.
עמירה דותן: בוא נדבר על זה.
אליהו בן-דהן: זה תקוע מכיוון שפרץ סגל בעקשנות רוצה שהן יהיו עובדות של משרד הרווחה ומשרד הרווחה לא מוכן להקציב תקנים.
אליהו בן-דהן: לכן החוק הזה תקוע.
אליהו בן-דהן: אני הגעתי להסדר עם האוצר שאם הן יהיו עובדות של בתי הדין הרבניים, הם מוכנים להקציב את התקנים הללו, אבל לצערי הרב, בעקשנות, זה לא קורה.
עמירה דותן: אם משרד הרווחה יהיה מוכן?
אליהו בן-דהן: משרד הרווחה לא מוכן.
אליהו בן-דהן: אם הוא יהיה מוכן, אני מקבל את זה.
אליהו בן-דהן: היום אני רוצה את זה.
אליהו בן-דהן: לא אתמול ולא שלשום.
אליהו בן-דהן: עשר שנים אני נלחם על כך, אבל משרד הרווחה רוצה לקבל מתנות ולא רוצה לתת.
דורית ואג: משרד הרווחה לוקח את התקנים ובולע אותם במקומות אחרים.
אליהו בן-דהן: דורית הבינה בשנייה אחת את הבעיה.
דורית ואג: כי יש לנו את זה בהרבה מקרים עם הרווחה.
דורית ואג: הם בולעים את התקנים.
אליהו בן-דהן: זה סתם עניין סמנטי כי זה לא ישנה כלום במהות אם הן יהיו עובדות בתי הדין או עובדות משרד הרווחה.
אליהו בן-דהן: אותם כללים מקצועיים יחולו עליהן אבל ההבדל היחיד הוא שאם זה יהיה בבתי הדין הרבניים, זה יקום מחר בבוקר, אבל אם זה ברווחה, זה לא יקום גם בעוד עשר שנים.
עמירה דותן: בהרגשה הזאת של חוסר האמון, קשה לי לומר לך אם זה יקום או איך זה יקום כי גם כאשר היינו בתל-אביב ושאלנו את השאלות, בעצם ראינו שיש בעיה עם הנושא הזה, לא רק איך הן תהיינה לבושות אלא גם עם איזה ידע או עם איזו מורשת תרבותית הן תבאנה.
עמירה דותן: אני אומרת את זה בצורה הכי עדינה שאני יכולה לומר.
עמירה דותן: כאשר נגענו בנקודה הזאת, כאשר התחלנו לגעת בה בדיון בתל-אביב, סיכמנו שנקיים על זה דיון יותר מסודר גם בחדר הזה ואנחנו נעשה דיון יותר מסודר.
עמירה דותן: ברגע שנהיה רגועים שאכן זה לא יהיה עוד משהו שהוא אותו הדבר, בעצם זה ייתן את האפשרות לעשות דברים אחרים.
עמירה דותן: אני גם אבדוק את הנושא הזה, ברשותך, את הסוד הגדול הזה גם במקומות אחרים ונראה איך אפשר לקדם אותו.
אליהו בן-דהן: גם לגבי גישור, אנחנו מאוד נשמח אם תעזרי לנו.
אליהו בן-דהן: יש חוק בוועדה שעבר בקריאה ראשונה אבל לצערי אתם לא מקדמים אותו.
אליהו בן-דהן: ברגע שהחוק הזה יקודם, אנחנו מעונינים לקדם את נושא הגישור בבתי הדין הרבניים ואני מבטיח לך שלפחות 50 אחוזים מהמגשרים תהיינה נשים.
עמירה דותן: אנחנו נבדוק גם את הדבר הזה וגם את הדבר הזה.
עמירה דותן: נחזור למסלול ההרכבים של בתי הדין הרבניים.
עמירה דותן: אנחנו יודעים עכשיו מי בוחר, איך בוחרים וכולי.
עמירה דותן: לכמה זמן מתמנים הדיינים?
אליהו בן-דהן: עד גיל 70, כמו שופט.
: חוץ מאבות בתי דין.
אליהו בן-דהן: ראשי אבות דתי דין עד גיל 75.
אליהו בן-דהן: גם כאן יש חוק שעבר בקריאה ראשונה, בו הצענו לקבוע גיל 70 אבל גם את זה אתם לא מקדמים.
אליהו בן-דהן: הוועדה הזאת עוצרת את כל החוקים שלנו.
עמירה דותן: באיזה גיל מתמנה הדיין?
אליהו בן-דהן: מגיל 30 ומעלה.
עמירה דותן: עוד ינוקא.
אליהו בן-דהן: הוא מעל גיל 30.
אליהו בן-דהן: הוא לא יכול להתמנות לפני גיל 30.
עמירה דותן: זאת אומרת, מ-30 עד 70, זה 40 שנים.
אליהו בן-דהן: אם הוא מתמנה.
אליהו בן-דהן: את תעודת הכשירות הוא יכול לקבל בגיל 30 אבל זה לא אומר שמחר בבוקר הוא מתמנה.
אליהו בן-דהן: הגיל הממוצע הוא מעל 40.
אליהו בן-דהן: אולי היה אחד שהתמנה בגיל 38 אבל הממוצע הוא מגיל 40 ומעלה, זה הגיל הממוצע בו הדיינים מתמנים.
אליהו בן-דהן: הרוב המוחלט הוא מגיל 40 ומעלה.
שמעון יעקובי: בסבב האחרון התמנה אחד בן 50 ואחד בן 60.
אליהו בן-דהן: כפי שאמרנו, המינוי נעשה על ידי הוועדה למינוי דיינים.
אליהו בן-דהן: הוועדה בוחרת בהצבעה חשאית.
אליהו בן-דהן: בעניין הזה אני לא מייצג את הוועדה.
אליהו בן-דהן: אחרי שהוא נבחר, הוא מתמנה אצל נשיא המדינה כמו שופט ונכנס לכהונתו.
עמירה דותן: איך הוא מתקדם?
אליהו בן-דהן: הוא יכול להתקדם ולהיות אב בית דין בהרכב שלו או בהרכב אחר.
עמירה דותן: בתוך ההרכב יש אחד בכיר?
אליהו בן-דהן: ההרכב הוא שלושה.
אליהו בן-דהן: אחד הוא אב בית דין ושני האחרים הם אותו דבר מבחינת הדרגה.
עמירה דותן: אב בית דין מתמנה אחרי ניסיון?
עמירה דותן: אחרי עוד מבחן?
אליהו בן-דהן: לא, לא מבחן.
אליהו בן-דהן: אחרי ניסיון.
עמירה דותן: עוד ועדה?
אליהו בן-דהן: היום המינוי הוא מינוי של נשיא בית הדין הרבני הגדול בהתייעצות עם שר המשפטים.
יוסף וסרמן: התנאי הוא ותק.
עמירה דותן: איך זה בבתי המשפט?
השופט אלון גילון: העניין של אב בית דין לא קיים בבתי המשפט.
השופט אלון גילון: יש ראש הרכב אבל הוא כמו כל אחד מהשופטים שיושבים לידו.
השופט אלון גילון: בדרך כלל יושב ראש ההרכב הוא הוותיק ביותר, אבל אין דבר כזה של אב בית דין שזאת דרגה.
השופט אלון גילון: יושב ראש הרכב הוא לא דרגה.
השופט אלון גילון: יש נשיאים לכל בתי המשפט.
השופט אלון גילון: ביקשו שאני אביא את הנתון לגבי נשיאי בתי משפט השלום.
השופט אלון גילון: יש לנו 9 נשיאים של בתי משפט שלום, 6 נשיאי מחוזות, נשיאת בית משפט לנוער ושני נשיאים בהנהלת בתי המשפט, אחד המשנה למנהל והשני הוא סגן המנהל, שזה אני.
עמירה דותן: כדי להיות נשיא בית משפט שלום עוברים תהליך מסוים?
עמירה דותן: יש ועדה?
עמירה דותן: יש בחינה?
השופט אלון גילון: זה מינוי של שר המשפטים בהתייעצות עם נשיא בית המשפט העליון.
עמירה דותן: כלומר, אין בחינה.
השופט אלון גילון: בדרך כלל לוקחים שופט ותיק ששופט הרבה שנים.
עמירה דותן: אבל אין איזושהי בחינה או קורס.
השופט אלון גילון: אין בחינה.
השופט אלון גילון: קורסים אנחנו מעבירים, בניהול.
עמירה דותן: כדי להיות נשיא בית משפט שלום או לעבור מהשלום למחוזי, יש איזה שהן אמות מידה?
עמירה דותן: איזה שהם קריטריונים?
עמירה דותן: צריכים לעבור איזושהי ועדה?
השופט אלון גילון: אלה שני דברים שונים.
השופט אלון גילון: אם את מדברת על נשיא, כדי להתמנות לנשיא, לא צריכים לעשות שום דבר מיוחד מעבר לזה שאתה צריך להיות שופט טוב ולהבין קצת בניהול.
השופט אלון גילון: יש לנו את המכון להשתלמות שופטים.
עמירה דותן: נגיע אליו.
השופט אלון גילון: שם מועברים קורסי ניהול.
השופט אלון גילון: לעבור מהשלום למחוזי, זאת הוועדה לבחירת שופטים שבודקת את המועמדים.
השופט אלון גילון: כמובן שאת השופט אפשר למדוד לפי פסקי הדין שהוא נותן ורואים אם השופט הוא שופט טוב וראוי, ואז הוועדה לבחירת שופטים מחליטה שהוא יעבור מבית משפט שלום לבית המשפט המחוזי.
השופט אלון גילון: זה לא חייב להיות תמיד באותו מחוז.
השופט אלון גילון: כלומר, שופט שלום בירושלים יכול להתמנות למחוזי בחיפה.
עמירה דותן: זאת אומרת, אב בית דין הוא הבכיר בהרכב וזה ההרכב שלו.
אליהו בן-דהן: אצלנו ההרכבים הם קבועים ולא משתנים.
עמירה דותן: הוא יכול להתפתח לעוד מקומות?
אליהו בן-דהן: הוא יכול.
אליהו בן-דהן: יש עוד דרגה שנקראת ראש אבות בתי הדין.
אליהו בן-דהן: במקום בו יש יותר משלושה אבות בתי דין, שלושה הרכבים, הוא יכול להיות ראש אבות בתי הדין.
אליהו בן-דהן: היום בפועל יש לנו רק אחד כזה במערכת שהתמנה.
אליהו בן-דהן: הדבר הבא הוא חבר בית הדין הרבני הגדול.
עמירה דותן: כמה חברים יש שם?
השופט אלון גילון: אם אני מבין נכון, ראש אבות בתי הדין הוא בעצם מה שאצלנו נקרא נשיא בית משפט שלום.
אליהו בן-דהן: לא, נשיא מחוזי.
: מבחינת השכר.
השופט אלון גילון: אני לא יודע מבחינת השכר, אבל אני מדבר מבחינת הסמכויות.
השופט אלון גילון: הוא בעצם נשיא אותו בית המשפט.
דורית ואג: ראש אבות בתי הדין הוא תפקיד ניהולי?
אליהו בן-דהן: כן, יש בו תפקיד ניהולי.
אליהו בן-דהן: הוא מחלק את התיקים בין ההרכבים, הוא יכול לנייד דיין מהרכב אחד להרכב שני, הוא יכול לקבוע הרכב מיוחד לתיק מסוים.
יוסף וסרמן: אבל הוא גם יכול לדון.
עמירה דותן: האיש נשוא הפנים שראינו בסוף הישיבה בתל-אביב.
אליהו בן-דהן: הוא ראש אבות בתי הדין בתל-אביב.
אליהו בן-דהן: יש רק אחד כזה.
עמירה דותן: הוא לא יושב בכלל בהרכבים?
אליהו בן-דהן: הוא יושב.
עמירה דותן: יש לו גם את ההרכב שלו.
: בשנת 2004, כאשר מבקר המדינה כתב דוח על העניין הזה, הוא מצא שהיו כמו 24 או 23 הרכבים והיו בפועל 47 אבות בתי דין.
: אגב, אב בית דין, מבחינת שכרו, מקביל לנשיא בית משפט שלום וכמו שאמרנו יש היום 9 נשיאי בית משפט שלום.
: אם הבנתי נכון מהנתונים יש 33-34 אבות בתי דין וזה עדיין יותר ממספר ההרכבים.
: בעניין הזה היה תיקון של חוק הדיינים אבל כן נקבעה שם הוראת מעבר שמי שהיום יש לו את התואר הזה, הוא יישאר אתו אלא אם כן הוא עובר לבית דין אחר.
: יכול להיות שיש תהליך ורציתי לשאול.
אליהו בן-דהן: לפני חצי שנה אב בית דין מתל-אביב עבר לירושלים והתואר נשלל ממנו והוא ירד בשכרו, משכר של אב בית דין לשכר של דיין.
אליהו בן-דהן: אני לא מכיר במערכת המשפט האזרחית שקורה דבר כזה.
אליהו בן-דהן: יש נשיא בית משפט שירד להיות שופט רגיל?
השופט אלון גילון: בהחלט.
פרץ סגל: הנשיא של באר-שבע היום שופט רגיל בשלום בתל-אביב.
אליהו בן-דהן: גם בשכר הוא ירד?
פרץ סגל: גם בשכר.
: לעניין הקדנציות.
: לגבי אב בית דין, היום התקופה היא 4 שנים עם אפשרות הארכה.
: ובבתי משפט השלום והמחוזי, היום הדין הוא שונה ונקבעת קדנציה אחת של 7 שנים שאי אפשר להאריך אותה יותר.
: זה דבר שיבוא לידי ביטוי בשנים הקרובות.
השופט אלון גילון: כבר השנה זה בא לידי ביטוי.
השופט אלון גילון: נשיאים שסיימו שתי קדנציות מפסיקים להיות נשיאים.
: כאן באמת יש הבדל.
השופט אלון גילון: יש כאלה שיפרשו מהמערכת ויכול להיות שיש כאלה שימונו למחוזי, אבל תואר נשיא לא נשאר אתו כשהוא עובר.
אליהו בן-דהן: קורה שנשיא חוזר להיות שופט רגיל באותו בית משפט בו הוא היה נשיא?
השופט אלון גילון: אם הוא רוצה.
השופט אלון גילון: זה הכל בשיקול דעתו.
פרץ סגל: קרה דבר כזה?
השופט אלון גילון: קרה בבאר-שבע, שם הנשיא אליגון, שהיה נשיא בית משפט השלום בבאר-שבע הרבה שנים, הסתיימה תקופת הנשיאות – אז לא היה חוק הקדנציות – ולא האריכו לו אותה אלא הוא חזר להיות שופט שלום, אמנם בתל-אביב ולא בבאר-שבע.
: בעבר בדרך כלל האריכו גם בבתי המשפט.
: היו אולי חריגים.
השופט אלון גילון: כאשר לא היה חוק הקדנציות.
השופט אלון גילון: יש נשיאים היום שהם כבר הרבה יותר משתי קדנציות.
השופט אלון גילון: תקופת המינוי תמיד הייתה לארבע שנים.
השופט אלון גילון: יש נשיאים שהיום מכהנים הרבה מאוד שנים אבל ברגע שהקדנציה שהם מכהנים בה היום תסתיים, לא יאריכו להם עוד פעם והם יפסיקו להיות נשיאים.
: רציתי להצביע על ההבדל שקיים היום בין חוק בתי המשפט לבין חוק הדיינים וגם לשאול האם בתפקיד של אב בית דין, האם בתוך התפקיד הזה, מעבר לקידום, גם שוני לעומת דיין אחר באותו הרכב.
: אני מבינה שראש אבות בתי דין, כן יש פה עניין של ניהול והשאלה היא האם לאב בית דין גם יש דבר כזה.
אליהו בן-דהן: הוא האחראי על ההרכב, הוא אחראי על היומן של ההרכב, הוא אחראי על סדר היום, על חלוקת התיקים, על ימים בהם ההרכב מתפצל לשלושה, לדן יחיד, הוא קובע את הימים, הוא קובע את השעות.
אליהו בן-דהן: כל האחריות על מה שקורה בהרכב שלו, זה מוטל על אב בית הדין.
אליהו בן-דהן: אם יש הרכב שיש לו עומס בתיקים או פיגור במתן פסקי דין, אני מדבר רק עם אב בית הדין ולא עם הדיינים שנמצאים לצדו.
אליהו בן-דהן: מבחינתי, מי שאחראי על הניהול של ההרכב, זה אב בית הדין.
שמעון יעקובי: לפי סעיף 8(ה1) בחוק הדיינים, יש סמכויות שנתונות לאב בית הדין.
עמירה דותן: איך אתם חיים עם השינוי?
אליהו בן-דהן: לא החילו את זה עלינו.
עמירה דותן: איך אתם חיים עם הפער?
עמירה דותן: זה שלא החילו, אנחנו יודעים.
עמירה דותן: תמי אמרה את זה עכשיו בקול רם לכולם.
עמירה דותן: הפער נעשה בעוד תחום אחד.
עמירה דותן: כאן יש משהו שהוא מאוד מוגבל ומאוד בר בדיקה, וכאן מדובר באנשים שמתמנים בגיל 38-40 עד גיל 70 עם כל ההתפתחות שעכשיו מנית בלי איזשהו רף או סף לסיום הקדנציה.
אליהו בן-דהן: לא הבנתי.
אליהו בן-דהן: יכול דיין רגיל להתמנות בגיל 40 והוא יסיים את הקדנציה בגיל 70.
עמירה דותן: אב בית דין שמתמנה בגיל 50, אותו אב בין דין יותר מוצלח שהתמנה בגיל 50 או 53 או משהו כזה והוא יהיה עד גיל 70.
אליהו בן-דהן: המינוי שלו הוא לארבע שנים.
אליהו בן-דהן: לאחר מכן אפשר להאריך או לא להאריך.
בת-שבע שרמן-שני: כמה פעמים לא האריכו?
אליהו בן-דהן: החוק הוא חוק חדש ועוד לא היה מישהו שהסתיימה הקדנציה שלו ודנו לגביו.
אליהו בן-דהן: כפי שאמרתי קודם, החוק כן חל על דיין שהיה אב בית דין בעיר אחת, עבר לעיר שנייה והוא מכהן כדיין רגיל.
חנה פסטרנק: אני מאוד אשמח לשמוע או להשכיל וללמוד האם ההצהרה של הדיינים היא אותה הצהרה כמו של השופטים.
אליהו בן-דהן: ההצהרה של הדיינים היא בהתאם לחוק שנקבע על ידי הכנסת.
אליהו בן-דהן: החוק קבע שאין לדיין מרות אלא הדין על פיו הוא דן.
חנה פסטרנק: זאת אומרת, ההצהרות הן שתי הצהרות שונות לגמרי.
אליהו בן-דהן: לא, לא לגמרי.
אליהו בן-דהן: יש אולי מילה אחת הבדל.
חנה פסטרנק: רק מילה אחת?
אליהו בן-דהן: מילה אחת בלבד.
חנה פסטרנק: האם אתה לא חושב שהיה נכון וראוי שהדיינים גם כן, בהצהרתם, יזכירו את הנושא של הממלכתיות?
אליהו בן-דהן: הם מצהירים אמונים לחוקי מדינת ישראל.
בת-שבע שרמן-שני: הם לא מצהירים נאמנות לחוקי מדינת ישראל.
פרץ סגל: הם מצהירים אמונים למדינת ישראל.
אליהו בן-דהן: נכון, סליחה, אמונים למדינת ישראל.
חנה פסטרנק: אבל לא לחוקיה.
קריאה: לשפוט את העם משפט צדק.
דורית ואג: לא להטות משפט.
אליהו בן-דהן: כן, זה ודאי.
עמירה דותן: תודה רבה לך.
עמירה דותן: לא הייתי ערה לנקודה הזאת.
עמירה דותן: ההצהרה היא הצהרה אחרת.
שמעון יעקובי: המקור לכך הוא מקור שנדון בזמנו והיה מאוד ברור.
שמעון יעקובי: מחר הכנסת תחוקק חוק שלא צריך גט, ואז הדיינים צריכים להצהיר אמונים לחוק הזה?
בת-שבע שרמן-שני: הדיינים יתפטרו.
בת-שבע שרמן-שני: היום הם חייבים לפסוק לפי חוקים שהם לא מסכימים להם.
בת-שבע שרמן-שני: חוק יחסי ממון הוא חוק שהם לא תומכים בו.
שמעון יעקובי: הכנסת ריבונית.
שמעון יעקובי: הכנסת יכולה לחוקק חוק.
עמירה דותן: הסברת את הרציונל שמאחורי הדבר הזה.
עמירה דותן: אתה בעצם אומר שאכן יש כאן שתי הצהרות שונות.
עמירה דותן: אני מודה לך מאוד על השאלה ועל העובדה שזה בפרוטוקול ועל השולחן.
עמירה דותן: אנחנו נראה אחר כך מה עושים עם זה, אם עושים עם זה.
פרץ סגל: בעניין ההשוואה בין בתי המשפט לבתי הדין, הרב בן-דהן ואני עבדנו בשעתו בשיתוף פעולה, כמו שגם בעניין יחידות הסיוע, אף על פי שנאמר שאני לא תומך, אבל אני תמכתי בהצעה ועזרתי בעניין הקמת יחידות הסיוע, גם בבתי הדין הרבניים, גם בבתי הדין השרעיים והדרוזים, ואני אשמח מאוד אם זה יקום ואין לי שום התנגדות, כפי שנאמר, להקמת יחידות סיוע בבתי הדין הרבניים, בין אם זה יהיה במשרד הרווחה, בין אם זה יהיה בבתי הדין.
פרץ סגל: השאלה היא מה עדיף ואני חושב שעדיף שזאת תהיה אותה מערכת שקיימת ושלא יהיו שתי מערכות.
פרץ סגל: זה לא תלוי בי.
פרץ סגל: תזכיר החוק הופץ על ידי שר המשפטים שקבע את מה שקבע ובעניין הזה אין בינינו חילוקי דעות.