GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
לי דגן: אנחנו מדברים על מקום שבו מטפלים באדם, כלומר אם קופת חולים מסוימת מטפלת באדם היא רוצה להשיב את מה שמגיע לה.
מנחם בן-ששון: לשיטתך, לשם מימוש זכויותיהם כן מוציא ידי חובה?
לי דגן: אנחנו חושבים שכן.
מנחם בן-ששון: אם הייתי כותב את המילים "לרבות לקשר" זה היה בסדר מבחינתך?
לי דגן: אין בעיה.
מנחם בן-ששון: היא צודקת בזה שזכויותיהם היו יכולות להיות זכויות אחרות.
מנחם בן-ששון: כאן ישבו אנשי קופות חולים בבקשה לקבל את המידע הזה לתכלית הזאת.
מנחם בן-ששון: אתה יכול להגיד שזאת זכות, אבל זאת זכות שהוא לא ייהנה ממנה אלא.
עדו: הזכות הזאת גם קשורה.
עדו: השאלה היא למה הזכות הזאת שאת מדברת עליה אינה קשורה לפיצויי נפגעי תאונות דרכים.
לי דגן: אם קופת חולים טיפלה באדם, אז קופת החולים רוצה למצות את הזכויות שלה.
לי דגן: זה לא קשור לפיצוי של נפגע.
מנחם בן-ששון: זה חלק מפיצוי נפגעי תאונות דרכים.
עדו: כחלק מאותה פוליסה שהוצאה בקשר לפיצוי נפגעי תאונות דרכים.
לי דגן: היא תובעת לא מכוח הפוליסה.
לי דגן: היא תובעת מכוח זה שהיא נתנה טיפול למישהו.
מנחם בן-ששון: האם זה בקשר לפיצוי, או לא?
תמר קלהורה: המקור הנורמטיבי לזכות של קופת החולים, של בית החולים לקבל שיפוי על הסכומים שהיא הוציאה במסגרת טיפולה בנפגע הוא לא חוק הפיצויים או הפוליסה.
תמר קלהורה: מכוח הדין הכללי, או מחוק הטבת נזקי גוף.
מנחם בן-ששון: האם היית כותבת את זה לשם מימוש זכויותיהם בקשר לחוק נפגעי גוף, זה היה בסדר מבחינתכם?
תמר קלהורה: אני לא רוצה להיכנס לשם כי חוק הביטוח הלאומי.
תמר קלהורה: .
מנחם בן-ששון: אני רוצה לנסות למקד את זכויותיהם.
מנחם בן-ששון: האם את יכולה לעזור לי בזה שזה לא יהיה סתם זכויות אלא זכויות בזיקה לחוק מסוים?
מנחם בן-ששון: מימוש זכויותיהם בזיקה לחוק זה.
מנחם בן-ששון: האם מימוש זכויותיהם בזיקה לחוק זה?
תמר קלהורה: זה לא בזיקה לחוק זה.
תמר קלהורה: האמת היא שזה בזיקה לתאונת הדרכים.
מנחם בן-ששון: זה מה שכתב היועץ המשפטי.
קריאה: רק להוציא את המילה "פיצוי" בקשר לתאונת דרכים.
עדו: זה היה פעם בנוסח.
לי דגן: אם הוא מציין זה כבר אחרת.
עדו: מימוש זכויותיהם בקשר לתאונת דרכים.
מנחם בן-ששון: תיקנו בזיקה שהצעתם, זאת אומרת שנמצא את הניסוח של מימוש זכויותיהם בזיקה לתאונת הדרכים, או בקשר לתאונות הדרכים.
מנחם בן-ששון: משטרת ישראל מקבלת רחב יותר.
עדו: הנושא השני הוא של משטרת ישראל.
עדו: בנוסח הקודם היה כתוב "לשם חקירת תאונות דרכים ולשם אכיפת הוראת פקודת רכב מנועי".
עדו: לא רצינו שיישמע מכך שהיא רק יכולה לחקור אבל לא יכולה לאכוף.
עדו: אני חושב שהנוסח הנכון זה חקירת תאונות דרכים ואכיפת הוראות החוק הנוגעות לכך.
עדו: לגבי התוספת השלישית.
עדו: הערה אחרונה של המועצה הציבורית להגנת הפרטיות זאת בקשה להוסיף את סעיף קטן (ב) של "לא יעשה שימוש במידע שיועבר כאמור בסעיף קטן (א) ולא יימסר לאחר שלא למטרות המנויות שם.
עדו: הפרת הוראה זאת תהא פגיעה בפרטיות כמשמעותה בחוק הגנת הפרטיות, התשמ"א-1981".
מנחם בן-ששון: זה עונה במעט על הבקשה שלי.
מנחם בן-ששון: אתם זוכרים שכשסיימנו את הדיון הקודם אמרתי שתתנו לי סנקציה.
מנחם בן-ששון: אמרת שלא ברור שצריך או משהו כזה.
מנחם בן-ששון: אני חושב שההצעה שלהם היא הצעה סבירה שמובילה אותנו אל הכיוון.
מנחם בן-ששון: היא יותר עדינה ממה שהצעתי.
תמר קלהורה: אני חושבת שזה לא חיוני, משום שיש בחוק הגנת הפרטיות את סעיף 2(9).
מנחם בן-ששון: האם זה מפריע?
מנחם בן-ששון: זה קושר אותי לכיוון במקרה שיש כיוון.
תמר קלהורה: אני לא האדם המתאים לשאול את השאלה הזאת, משום שהחשיבה שלי אחרי כל כך הרבה שנים במשרד המשפטים ועיסוק בהכנת תזכיר הקודקס האזרחי היא חשיבה קוניפיקטיבית שרואה את הקישור בין חוקים מבלי שיש הוראות מפורשות.
תמר קלהורה: אני חושבת שזה מיותר, אבל זה לא מזיק.
מנחם בן-ששון: כיוון שאנחנו עושים פה חוקה וברור שיש חוקה למדינת ישראל בדרך, אז אני גם כן חושב כמוך בענייני החוקה.
מנחם בן-ששון: זה לא מתממש לי כנראה בשבועיים הקרובים, אז מידי פעם בהוראות חוק אני מוסיף רמזים.
חיים אמיגה: חוק הגנת הפרטיות בסעיף 2 קובע רשימה סגורה של מה נחשב כפגיעה בפרטיות.
חיים אמיגה: כשעברנו בסקירה על אותה רשימה, על אותן עילות שמהוות בעצם פגיעה בפרטיות, לא הצלחנו לשבץ את מה שמופיע בסעיף המוצע כאן.
חיים אמיגה: המידע שמבקשים כאן למסור זה שם המבטח של הרכב, מספר הפוליסה שלו, מספר רישוי לתקופות הביטוח של כלי הרכב.
מנחם בן-ששון: מר אמיגה, זה ברור.
מנחם בן-ששון: השאלה שלי היא אם זה יגרום לכם למשוך את החוק, האם זה יפריע לכם.
חיים אמיגה: סעיף 19 לחוק הגנת הפרטיות נותן פטור שהוא רחב יותר למשטרה מאשר הפטור שמוצע בסעיף החוק המוצע.
חיים אמיגה: לפי ההגנה שניתנת שם, החוק הזה של הגנתה פרטיות לא יחול במידה והפגיעה נעשתה באופן סביר ובמסגרת תפקידם ולשם מילויו.
חיים אמיגה: ואילו כאן נקבע באופן אוטומטי שכל הפרת הוראה זו תהווה פגיעה בפרטיות באופן אוטומטי, ללא אותם סייגים שמופיעים בחוק עצמו.
עדו: אני מצטרף להערה של המשרד לביטחון פנים, במובן הזה שאם רוצים את הסעיף הזה להכניס אנחנו צריכים לחשוב ולראות איך אנחנו משלבים את זה יחד עם ההגנות שקיימות.
רוית דדו: צריך לשנות את הניסוח.
מנחם בן-ששון: איך אתם מציעים?
רוית דדו: לומר שחוק הגנת הפרטיות חל.
חיים אמיגה: על הוראה זו יחול חוק הגנת הפרטיות.
מנחם בן-ששון: אני מוסיף שעל הוראה זו חלה הגנת הפרטיות.
עדו: על הוראה הזאת יחולו סעיפי החוק להגנת הפרטיות.
מנחם בן-ששון: האם קיבלתם את התוספת לסעיף 15א1(א) בקשר לתאונת דרכים?
פיני שחר: כן.
פיני שחר: לגבי הוספת סעיף קטן (ב) היה צריך להבהיר שההגבלה הזאת תחול רק על מקבל המידע, לא על הקרן.
מנחם בן-ששון: אני אבקש מהיועץ המשפטי לוותר על הסעיף המיותר בסוף.
מנחם בן-ששון: ברור שחוק הגנת הפרטיות חל.
עדו: תיקון חוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים.
עדו: 1.
עדו: בחוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים, התשל"ה-1975, אחרי סעיף 15א יבוא: "מסירת מידע מהקרן 15א1 (א) הקרן תמסור אם שם המבטח של רכב ואת מספר הפוליסה שלו, לפי מספר הרישוי של הרכב, לנפגע או לגופים שייקבעו, בהתאם לבקשתם בה יצויין כי המידע נדרש להם לשם מימוש זכויותיהם בקשר לתאונת דרכים; למשטרת ישראל תמסור הקרן את שם המבטח של רכב ומספר הפוליסה שלו ואת מספרי רישוי ותקופות הביטוח של רכלי רכב, לשם חקירת תאונות דרכים ואכיפת הוראות החוקים הנוגעים לכך ולשם אכיפת הוראות פקודת ביטוח רכב מנוע, התש"ל-1970.
עדו: (ב) שר האוצר, בהתייעצות עם שר המשפטים וביאושר ועדת החוקה חוק ומשפט, יקבע את הגופים לעניין סעיף קטן (א), ואת האופן, המועד והתנאים למסירת המידע מהקרן וכן התשלום שרשאית הקרן לגבות בעד מסירתו, ורשאי שר האוצר לקבוע הוראות שונות לגבי מבקשי מידע שונים.
לי דגן: התבקשנו על ידי קרנית - אנחנו חושבים שהבקשה היא נכונה - שהמידע יוגדר כמידע שהגיע לקרן מתוקף הצו.
פיני שחר: המידע שנמצא אצל הקרן זה מידע שהגיע אליה מתוקף פיצוי נפגעי תאונות דרכים.
מנחם בן-ששון: זה לא כתוב בסעיף 15?
פיני שחר: זה לא כתוב.
פיני שחר: לא כל מידע..
מנחם בן-ששון: איזה עוד מידע מגיע?
פיני שחר: אגף חקירות של תביעות.
מנחם בן-ששון: מידע שמגיע אליהם מתוקף הצו.
מנחם בן-ששון: אנחנו מוסיפים את זה.
מנחם בן-ששון: אדוני היועץ המשפטי, תנחה אותנו.
מנחם בן-ששון: נעבור להצבעה ונצביע – שתי הצבעות.
מנחם בן-ששון: שלום חבר הכנסת חרמש.
שי חרמש: אני חבר מהמניין פה.
מנחם בן-ששון: לא, אדוני אתה כבר לא לצערי.
מנחם בן-ששון: אתה הפסקת להיות חבר לפני ש- - -
דורית ואג: כבר לא.
שי חרמש: סליחה, הודיעו לי שאני חבר ועדה לפני שבוע.
דורית ואג: ויומיים אחרי זה החזירו את שרוני, והוציאו אותך.
מנחם בן-ששון: אדוני עסוק בהתנצחויות פוליטיות במקום לקבל הודעות.
שי חרמש: גרשו אותי מוועדת הפנים, עכשיו מגרשים אותי מפה, האם אתם רוצים שאני אלך הביתה?
דוד רותם: אדוני, וב-25 לחודש אנחנו מגרשים אותך מהבניין.
מנחם בן-ששון: חבר הכנסת חרמש, ויפה שעה אחת קודם משתיים על העץ.
שי חרמש: אני באתי לשם חבר הכנסת רותם להצביע בעד - - -
דוד רותם: אתה יכול להצביע בשבילי.
מנחם בן-ששון: יש לך רשות הצבעה, אין שום בעיה.
מנחם בן-ששון: אתה לא חבר, אבל תישאר עם - - - אדוני היועץ המשפטי, תנחה אותנו, נצביע שתי הצבעות ונצא לדרכנו.
מנחם בן-ששון: התבקשנו לרביזיה בשל עניין נוסח - כך הגדרתי, הרביזיה נתכנסה לשם עניין נוסח.
ישראל כץ: אנחנו באנו מבחינת נעשה ונשמע.
מנחם בן-ששון: אז תיכף תעשה, עכשיו תשמע.
איתמר גלבפיש: אני אסביר מה העניין.
איתמר גלבפיש: זה קצת טכניקה מעצבנת, אבל זה יהיה ממש קצר.
איתמר גלבפיש: המונח שנכלל בנוסח שהובא לפניכם הוא מונח מוטעה, הוא "פורץ".
איתמר גלבפיש: המונח המתאים לעבירה שהיא עבירה שנוקט בה חוק העונשין, היא עבירה של התפרצות.
איתמר גלבפיש: עלול היה להתפרש כאילו המונח "פורץ" הוא המונח המקצועי שמופיע בעבירה של כניסה והתפרצות.
איתמר גלבפיש: המונח "פורץ" הוא רק מי ששובר דלת או פותח פתח.
איתמר גלבפיש: כלומר, מי שבכלל אין לו כוונה להיכנס, ואין כזאת עבירה.
איתמר גלבפיש: לכן, אנחנו מחליפים את זה במונח "התפרצות".
איתמר גלבפיש: לפרוטוקול אני אעיר כי זה היה חשוב גם להתאחדות החקלאים בעניין הזה - זה קשור לרביזיה אך לא לגמרי - שהמונח "נכנס" שאנחנו כותבים כאן אין משמעו באמת המונח "נכנס" כמו במונח של כניסה והתפרצות ששם זה נכנס לבניין, אלא משמעותו גם נכנס במובן של עבירת הסגת הגבול שזה נכנס כמו לשון בני אדם.
איתמר גלבפיש: שלא תחשבו שזה רק נכנס לבניין, אלא גם במונח של נכנס כמו בעבירת הסגת הגבול כמו שאנחנו חושבים.
איתמר גלבפיש: לכן, מוצע בקיצור להחליף כמו שאתם רואים לפניכם בנוסח, את כל המונחים "פורץ" על הטיותיו למונח "התפרצות" כפי שמופיע בחוק העונשין.
מנחם בן-ששון: מי בעד הרביזיה לעניין הזה?
מנחם בן-ששון: תודה, מי נגד?
מנחם בן-ששון: מי בעד התיקון ירים את ידו?
מנחם בן-ששון: אחד לא השתתף בהצבעה.
מנחם בן-ששון: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – אין נמנע – 1 התיקון אושר.
מנחם בן-ששון: סיימנו, הישיבה נעולה.
מנחם בן-ששון: אנחנו ממשיכים בחקיקה על הספנות.
מנחם בן-ששון: הספקנו לא מעט.
מנחם בן-ששון: קיבלתי מתשובות ממשרד החוץ על השאלות.
מנחם בן-ששון: אפילו כתבתם בצורה גלויה את משמעות הדחיפות.
אפרת רוזן: אני מציעה לנצל את העובדה שמר בני רובין נמצא פה כדי לדון בסעיף 2 בנוסח החדש שלו בעקבות הדיון הקודם.
אפרת רוזן: סעיף 2 הוא סעיף התחולה ואנחנו דנו בו בדיון הקודם, וניסינו להבהיר.
אפרת רוזן: צריך לראות שאנחנו תפרנו את הסעיף כפי שצריך למידות החוק.
אפרת רוזן: אנחנו ניסינו להבהיר שהוראות פרק ב' לגבי עבירות חלות על כל כלי שייט, ועל המדף הימי, ושהוראות החוק בכללותן – כלומר, בעיקר סמכויות הקברניט, חלות רק על כלי שייט ישראלי.
אפרת רוזן: אני אקריא ונברר מול משרדי הממשלה שזה אכן מקובל עליהם.
אפרת רוזן: "הוראות חוק זה יחולו לגבי כלי שייט ישראלי המפליג או המתוכנן להפליג בהפלגה שאינה מוגבלת לשטח המים הטריטוריאליים של מדינה אחת.
אפרת רוזן: סעיף קטן (ב) בלי לגרוע מהוראות סעיף קטן (א), הוראות פרק (ב)" – שהוא פרק העבירות – "יחולו לגבי כלי שייט ומיתקן ימי כמפורט להלן: (1) כלי שייט המפליג או המתוכנן להפליג בהפלגה שאינה מוגבלת לשטח המים הטריטוריאליים של מדינה אחת.
אפרת רוזן: (2) מתקן ימי הנמצא במדף היבשתי של מדינה חברה.
מנחם בן-ששון: חברים, אתם מבינים את ההבחנות שעשינו לגבי קברניט, ולגבי הדברים האחרים.
אפרת רוזן: אנחנו נמשיך לסעיף 4 להצעת החוק שהוא סעיף העבירות.
רננה שחר: אני רק מפנה את תשומת ליבך למשל שסעיף 16 נמצא בפרק ד', חל על מסירה בישראל של הציר מכלי שייט שאינו ישראלי.
רננה שחר: אני מבקשת לבדוק את זה.
מנחם בן-ששון: במקרה כזה, אנחנו נוסיף את סעיף 16.
מנחם בן-ששון: מה שהפריע לנו בפעם הקודם הוא הסחף.
מנחם בן-ששון: זה לא מושג ימי, אבל זה קשור לסעיף הזה.
אפרת רוזן: אנחנו נמצאים במסגרת פרק ב'.
אפרת רוזן: הוועדה אישרה את סעיף 3 שזה עבירה של השתלטות על כלי שייט או מתקן ימי.
אפרת רוזן: אנחנו נמצאים בסעיף 4 – סיכון כלי שייט.
אפרת רוזן: הוועדה בדיון הקודם הספיקה לאשר את חלוקת הסעיף לשתי עבירות בצורה מפורשת.
אפרת רוזן: עבירת היסוד שזה העושה התנהגויות מסוימות, ומסכן בכך או עלול לסכן בכך את ביטחון כלי הפלגת כלי השייט, או ביטחון כלי שייט.
אפרת רוזן: העבירה השנייה היא עבירה שיש בה יסוד נפשי של מטרה.
אפרת רוזן: הוועדה צריכה לדון עכשיו בהתנהגויות האסורות על פי העבירה.
אפרת רוזן: אני אקריא את הרישא שלה: "העושה אחד מאחד ומסכן בכך, או עלול לסכן בכך את ביטחון הפלגת כלי השייט, או את ביטחון כלי השייט, דינו מאסר חמש עשרה שנים".
אפרת רוזן: ההתנהגות הראשונה היא התוקף אדם הנמצא על כלי השייט.
מנחם בן-ששון: יש בעיה, המילה "תוקף" מוגדרת בחוק.
אריאל סימן: להוסיף את הרכיב: שלא כדין.
אפרת רוזן: אנחנו לא חשבנו שיש מקום או צורך להבהיר שזה שלא כדין, כיוון שברור שזה לא כדין, ושזה עבירה.
אפרת רוזן: להוסיף את המילים "שלא כדין" נראה לנו מיותר מבחינה חקיקתית – מבחינת נוסח.
אפרת רוזן: זה סוג של חקיקה ישנה שאנחנו כותבים במפורש.
אריאל סימן: אנחנו לא חושבים שהמילים "שלא כדין" הן מיותרות.
אריאל סימן: זה בייחוד רלוונטי כאשר זה מתייחס למשפט הבין-לאומי.
אריאל סימן: הרכיב "לא כדין" מיותר אם ההגנה נמצאת רק בתוך החקיקה המקומית, ואז אתה יכול לטעון בכל מקרה אם יש הצדקה חוקית למעשה, אז זה לא משנה אם יש שלא כדין או אין.
אריאל סימן: כלומר, יש מקרים מסוימים שבהם הרכיב "שלא כדין" יכול להיות מיותר.
אריאל סימן: לעומת זאת, כשההגנה מוענקת נניח בדיני הנזיקין, או לא בחקיקה - - -
אפרת רוזן: בדיני העונשין של מדינת ישראל.
אריאל סימן: כן, לא בדיני העונשין של מדינת ישראל, אלא למשל בפקודת הנזיקין וזו דוגמה אחת - ובדוגמה שלנו במשפט הבין-לאומי - כאן כן יכולה להיות רלוונטיות לרכיב "שלא כדין".
אפרת רוזן: אני מציעה שנבדוק את זה לאחר הדיון.
אפרת רוזן: אנחנו נבדוק אם יש צורך בהגדרה המפורשת.
אפרת רוזן: אנחנו חשבנו שבאמת ההגנות הישראליות חלות כאן בצורה מפורשת, ולכן לא צריך את זה.
אפרת רוזן: אבל, אנחנו נבדוק אם יש צורך בזה לעומת הדין הבין-לאומי.
מנחם בן-ששון: אני מבין את שיטתך, אני פחות מבין את שיטתו של מר סימן.
מנחם בן-ששון: לשיטתו, אני יכול עכשיו להגיד שלא כדין בכל הסעיפים.
אפרת רוזן: להוסיף את זה ברישא.
מנחם בן-ששון: ואז אתה שם את זה בכותרת.
אפרת רוזן: כן, אבל אנחנו נבדוק.
אריאל סימן: ישנה עוד סיבה.
אריאל סימן: גם אמנת רומא במפורש חלה רק על מעשים לא חוקיים, והיא גם מדגישה את זה גם בכותרת.
אפרת רוזן: המעשה הוא לא חוקי בעצם העובדה שאתה קובע אותו כעבירה בדין הפנימי.
אפרת רוזן: כלומר, מעצם העובדה הזאת הוא מעשה לא חוקי.
אפרת רוזן: השאלה היא, האם יש הגנות שנמצאות בדין הבין-לאומי שיכולות למנוע את התפיסה של זה שלא כדין, ואת זה אנחנו נבדוק לקראת הדיון הבא.
אפרת רוזן: "(2) גורם נזק לכלי שייט או למטענו.
אפרת רוזן: (3) מכניס לכלי השייט בכל דרך שהיא מכשיר או חומר העלול לגרום נזק לכלי השייט או למטענו.
אפרת רוזן: (4) גורם נזק לעזרי ניווט או משבש את פעולתם התקינה.
אפרת רוזן: " פה היתה לנו שאלה האם מדובר פה על עזרי ניווט בכלל, האם זה עזרי ניווט שנמצאים על כלי השייט, ומה באמת ראוי שהעבירה תכלול, כי כרגע היא לא ברורה.
רננה שחר: באמנה עצמה זה לא מוגבל לעזרי ניווט בכלי השייט.
רננה שחר: בדרך כלל, עזרי ניווט הם לא בכלי השייט.
רננה שחר: יש מגדלורים, יש תחנת רדיו, יש משואות, אותות.
רננה שחר: יש כל מיני עזרי ניווט שנמצאים בחוף, במתקנים שבחוף.
אפרת רוזן: הממשלה הסבירה בדברי ההסבר שההצדקה של קביעת העבירות החמורות האלה היא בגלל התפיסה שאתה נמצא בלב ים פתוח, לא במים הטריטוריאליים, ואתה צריך סמכויות מיוחדות ועבירות מוחמרות.
אפרת רוזן: ברגע שמתבצעת עבירה על אדמה ששייכת למקום מסוים, יש עבירות מספיקות במשפט המקומי, והמשטרה המקומית יכולה לפעול בעניין הזה.
אפרת רוזן: ולכן, נראה לי שההצדקה פוחתת בהקשר הזה.
מנחם בן-ששון: לי יש גם בעיה אחרת עם ההגדרה בכלל.
מנחם בן-ששון: כל הדברים האחרים יש בהם התכוונות לגרום נזק שיש בו סכנה.
מנחם בן-ששון: אדם יכול לגרום נזק לעזרי ניווט לאו דווקא מתוך רצון לסכן.
יצחק לוי: את זה אמרנו ברישא של הסעיף.
מנחם בן-ששון: השאלה היא, האם הרישא מספקת.
אפרת רוזן: אם הוא פוגע בעזרי הניווט בלי לסכן, או בצורה שלא, אז הם לא נכנסים לגדר העבירה.
אפרת רוזן: אבל שוב, השאלה לגבי עזרי הניווט.
מנחם בן-ששון: לפי דעתי, אתם תשלחו אותנו חזרה לאמנה ככתבה וכלשונה.
מנחם בן-ששון: את זה ראיתי כשהתכוננתי עוד הפעם היום.
אריה רונה: לפעמים, מדינות שמות את עזרי הניווט מחוץ למים ריבוניים - במדף היבשת שזה מים סמוכים או מים כלכליים.
אריה רונה: ישנם מגדלורים שאתה לא יכול לשים אותם תמיד ב-, אלא לפעמים אתה צריך לשים אותם קצת יותר רחוק, או עזרי ניווט אלקטרוניים שישנם.
אריה רונה: אני מתכוון למי שמחבל בזה בזדון.
אריה רונה: אם קרתה תקלה אז יש תהליכי ביטוח רגילים לתאונות ימיות.
אריה רונה: אבל, אם אתה עושה את זה בזדון כדי לשבש תהליך, יכולה להיות בעיה.
אפרת רוזן: אם זה נמצא במדף היבשת, או במים חוץ טריטוריאליים אני חושבת שאפשר להבהיר את זה בצורה מפורשת.
אפרת רוזן: אבל, אם זה נמצא על אדמת ישראל, או כל מדינה ריבונית אחרת, אני לא בטוחה שזה מכלל ההצדקות של הצעת החוק.
אפרת רוזן: אני גם לא בטוחה שגם לזה האמנה מתכוונת.
יצחק לוי: האם את מתכוונת לכך שאם זה באדמה אז זה לא 15 שנה?
אפרת רוזן: גם, אבל לא רק.
מנחם בן-ששון: אבל, ההיגיון המבצעי אומר ההיפך.
רננה שחר: אפרת, אבל באופן מאוד מובהק המונח:
רננה שחר: MARITIME NAVIGATION על FACILITIES.
רננה שחר: הוא מונח של עזרי ניווט לא בכלי השייט.
מנחם בן-ששון: בינתיים זה יישאר כך.
אפרת רוזן: ההתנהגות החמישית היא מוסר מידע כוזב.
אפרת רוזן: אני אומר מילת הקדמה לגבי מה שהיה על עזרי ניווט.
אפרת רוזן: ברור לי שאנחנו צריכים ללכת פה בצורה זהירה בגלל שהאמנה קיימת, ורוצים לעשות התאמות לאמנה.
אפרת רוזן: אבל בכל זאת, צריך לזכור שמדובר פה על חקיקה ישראלית לכל דבר.
אפרת רוזן: יש מטרה והיא שאנחנו אכן רוצים להצטרף לאמנה.
אפרת רוזן: אבל, חקיקה לא חייבת להיות זהה בעניין הזה אם רואים שיש בעייתיות.
אפרת רוזן: לגבי מוסר מידע כוזב – זה היה נראה לנו קצת התנהגות רחבה.
אפרת רוזן: לא ברור לנו איזה סוג של מידע, למי המסירה, ממי.
יצחק לוי: האם זה נמצא בכלי השייט?
מנחם בן-ששון: אגב, אני גם מסכים להערתך לגבי הפרטנות.
מנחם בן-ששון: באמנה יכולים לעשות דברים שאינם מתאימים לנו.
מנחם בן-ששון: מהו הסעיף באמנה?
רננה שחר: 3.1 (f) "Communicate information which he knows to be false, thereby endangering the safe navigation of a ship;"
מנחם בן-ששון: האם הכוונה שהוא מסר קו רוחב אחר מכפי שהוא באמת?
אפרת רוזן: אני מניחה שלא יהיה בזה כדי לסכן את מטרת האמנה אם אנחנו נדבר לא רק מטרת המידע לפגוע בביטחון כלי השייט, אלא גם סוג המידע.
אפרת רוזן: ברישא כתוב שמדובר במידע שהמסירה של המידע עלולה לסכן את כלי השייט.
אפרת רוזן: אם אנחנו נגביל את זה שזה סוג של מידע שהמידע עצמו קשור, אני חושב שזה מצמצם.
אריה רונה: הכוונה היא למערכות שמדווחות אוטומטית מבלי שיד אדם תיגע בהן, הן מחוברות בדרך כלל למערכת ה-GPS.
אריה רונה: הן הופכות לאט לאט חובה גם בתחום מים ריבוניים.
אריה רונה: עכשיו תיכנס אמנה חדשה של ארגון הספנות הבין-לאומי שכל מי שמתקרב לחופי ארצות-הברית , למשל – אצלנו זה יהיה בוודאי פחות – אתה יכול ללכת למערכת הזאת ולחבל בה, או להתחפש לכלי שייט אחר ולקלקל את הדאטה של המערכת.
אריה רונה: הכוונה היא שמי שהוא לא מוסמך לא יגע בדאטה הזאת, והוא לא ידווח מיקום לא נכון בגלל שהוא רוצה לעשות מעשה הרואי.
מנחם בן-ששון: הייתי לוקח את סעיף (5) ומחבר אותו ל-(4), ויוצר זיקה ביניהם, ואז יוצר את ההיגיון של הסעיף.
מנחם בן-ששון: נניח שהיו שואלים את יונה הנביא סדרה של שאלות כמו מי אתה, מאיפה באת, והוא היה עונה בסדר ההפוך.
מנחם בן-ששון: הוא לא היה אומר: עברי אנוכי, ואת אדוני אלוהי השמיים אני ירא, אשר עשה את הים ואת היבשה, שזו תשובה קריטית.
מנחם בן-ששון: כלי השייט הוא בסערה, והתשובה שלו הוא קריטית מה קורה אחר כך.
אפרת רוזן: זה דווקא בעד להשאיר את זה רחב.
מנחם בן-ששון: אבל, הוא מדבר בזיקה לנווטות.
מנחם בן-ששון: המידע הכוזב המסכן את כלי השייט, חייב לעשות שכל, וחייב למצוא איזשהו קשר לבעיה ולא סתם אמירה.
אפרת רוזן: אם חברי הוועדה סבורים שעצם המטרה של המסירה שזה עלול לסכן, זה מספיק, אז אפשר - - -
יפעת רווה: יש פה סיכון.
יפעת רווה: זה לא כל מידע.
מנחם בן-ששון: אם הוא אומר שזה בזיקה לניווט בלבד, אז למה אני צריך לחבר אותם?
יצחק לוי: לא, למה לניווט?
יצחק לוי: לדעתי, זה לא לניווט בלבד, זה יכול להיות לכלל הדברים האחרים.
תומר מירז: המערכות האלה מספקות את מלוא המידע מאיפה הוא הגיע, לאן הוא יוצא, איפה הוא נמצא כרגע.
אריה רונה: המערכות האלה נותנות סט של נתונים, נתונים של גודל האוניה, שם האוניה, מספר האוניה, שוק האוניה, מהירותה, כיוון התקדמותה, ועוד.
יצחק לוי: לא רק ניווט.
אריה רונה: מי שעכשיו מחבל ומנסה - - -
מנחם בן-ששון: בסדר, השתכנעתי.
תומר מירז: המערכת הזאת גם ידועה על-ידי ספינות אחרות שהן לא מסתכלות רק על מכ"ם, ולכן הן יכולות לדעת מאיפה הוא מגיע, לאן הוא נוסע.
מנחם בן-ששון: ברגע שאמרתם שזה לא רק בזיקה לניווט, אז זה מצדיק העמדתו כסעיף עצמאי, למיעוט הבנתי.
יצחק לוי: אז יונה הנביא בפנים.
מנחם בן-ששון: יונה הנביא נכנס.
אפרת רוזן: "סעיף קטן (ב): עשה כאמור בסעיף קטן (א) כדי לגרום מותו של אדם, או כדי לגרום לאדם חבלה חמורה, דינו מאסר עשרים שנה.
אפרת רוזן: " אנחנו מציעים את גרסה (ב) בעקבות קריאה קצת יותר מדוקדקת באמנה.
אפרת רוזן: שם מדובר על עשה כאמור וגרם למותו של אדם, או גרם לאדם חבלה חמורה.
אפרת רוזן: יש כמובן הבדל משמעותי.
אפרת רוזן: אם הולכים בתפיסה שכן הולכים לפי האמנה אז זה נכון לדייק בזה גם בהקשר הזה.
יצחק לוי: שגרם?
מנחם בן-ששון: שגרם, לא שהתכוון לגרום.
אפרת רוזן: שגרם.
מנחם בן-ששון: התכוון לגרום זה יהיה רק 15 שנה.
מנחם בן-ששון: כל החוק הוא באווירת טרור, ובאווירת טרור יש דינים מיוחדים.
מנחם בן-ששון: מה עשית בתיקון המדוקדק של היועצת המשפטית?
מנחם בן-ששון: את הכוונה העברת בגרימה בפועל.
מנחם בן-ששון: השאלה שלי אליכם היא לגבי המעבר המהיר שלכם מגרם מוות למוות.
אפרת רוזן: בנוסח של הממשלה היה סעיף שדיבר על יסוד נפשי של מטרה.
אפרת רוזן: כלומר, לא צריך שהמטרה תתממש, ומספיק שיש לך את היסוד הנפשי.
מנחם בן-ששון: נכון, וכאן היה צריך בפועל.
אפרת רוזן: פה יש עשה כאמור, וגרם.
יצחק לוי: איך הדבר הזה קשור לשייט ולכלי השייט?
יצחק לוי: האם מדובר באדם שנמצא בכלי השייט, או מדובר באחד שנמצא מחוץ לכלי השייט?
אפרת רוזן: עשה כאמור, כלומר תקף אדם הנמצא על כלי השייט.
יצחק לוי: איפה כתוב: על כליי השייט?
אפרת רוזן: אנחנו עושים: "עשה כאמור בסעיף קטן (א)".
אפרת רוזן: סעיף קטן (א) זה שהוא עשה אחד המעשים וסיכן בכך, או עלול לסכן בכך את ביטחון כלי השייט.
יצחק לוי: אבל, איפה זה כתוב שזה על כלי השייט?
אפרת רוזן: התוקף אדם הנמצא על כלי השייט, גורם נזק לכלי שייט או למטענו – פסקאות (1) עד (5) של סעיף קטן (א).
אפרת רוזן: זה נכון שגורם נזק לעזרי הניווט, או מוסר מידע כוזב זה לא על כלי השייט.
יצחק לוי: לכן, זה לא כולל.
יצחק לוי: לכן הסעיף הזה לא מנוסח טוב.
יצחק לוי: שנית, אני חושב שצריך לכתוב את שני הדברים: גם את גרם, וגם את כדי לגרום.
יצחק לוי: אז אחד 15 שנה, ואחד – 20 שנה.
יצחק לוי: כלומר, צריך לכתוב את שניהם.
יצחק לוי: חוץ מזה, צריך לציין.
יצחק לוי: אבל, זה לא חייב להיות דווקא על כלי השייט.
יצחק לוי: יכול להיות שהוא תקף את מפעיל המגדלור.
אפרת רוזן: אבל, במקרה כזה יש לי עבירות שהן עבירות של הדין הפנימי, ואני לא הולכת לקבוע עבירה אחרת.
יצחק לוי: תכתבי ב-(ב): עשה כאמור בתוך כלי השייט, כדי שנבין שבזה המדובר.
אפרת רוזן: לא, אבל אז אתה מפספס את פסקאות (4) ו-(5).
יצחק לוי: אי אפשר לתפוס הכול יחד.
אפרת רוזן: לא, אבל סעיף קטן (ב) קשור לסעיף קטן (א) במהות, כי שהוא מפנה לסעיף קטן (א).
יצחק לוי: אבל, סעיף קטן (א) לא מדבר על כלי שייט, רק חלק מהסעיפים הקטנים מדברים על כליי השייט.
מנחם בן-ששון: כתוב: ביטחון כלי השייט, והרב לוי אומר גם על המדף היבשה, וגם על - - -
יצחק לוי: זה לא חייב להיות בתוך כלי השייט.
יצחק לוי: יכול להיות שאדם יושב בביתו, והוא מסכן את כלי השייט.
מנחם בן-ששון: למשל, הוא משבש אותות.
יצחק לוי: לא רק משבש אותות.
יצחק לוי: יכול להיות שלפני רגע הוא הרעיל את הקברניט בבית.
מנחם בן-ששון: אני לא מבין מה מפריע לך.
מנחם בן-ששון: אם כך, הניסוח רחב מספיק, והוא עונה לבעיה שלך.
יצחק לוי: אני לא יודע אם הענישה החמורה של הסעיף הזה היא מעבר לדין הפלילי הרגיל?
אפרת רוזן: בוודאי שהיא מעבר.
אפרת רוזן: התוקף אדם זה לא 15 שנה.
יצחק לוי: זה נמצא על כלי השייט, ואני מדבר עכשיו על (ב).
אפרת רוזן: חבלה חמורה זה 15 שנה, לפי דעתי, ואם אני זוכרת נכון - - -
יצחק לוי: בסדר, וכמה זה וגרם למותו?
יפעת רווה: הריגה זה 20.
יצחק לוי: אז אני לא צריך את הסעיף.
אפרת רוזן: יש פה את השאלה העקרונית, האם אתה צריכים סעיפי עבירות ספציפית?
יצחק לוי: אני מבין טעם לסעיף הזה אם הסעיף מדבר על כלי השייט.
יצחק לוי: אם הוא מדבר על מחוץ לכלי השייט, ופה מדובר שמדובר או בגרימה חבלה חמורה, או בזה, אז יש לנו סעיפים.
אפרת רוזן: לכאורה, לגבי כל אחת מהעבירות יש לך סעיפים בדין הפלילי שעונות.
יצחק לוי: לא, אבל את מחמירה את העונש.
יצחק לוי: פה הענישה כבר מוחמרת בסעיפים הרגילים.
אפרת רוזן: המטרה היא ליצור עבירות שהן עבירות בין-לאומיות, כיוון שזו עבירה שחלה על כל כלי שייט, לא רק כלי שייט ישראלי – זאת הכוונה.
מנחם בן-ששון: בדברי ההקדמה הסבירו לנו את זה.
אפרת רוזן: יכולנו להסתפק בעבירות בדין הפנימי.
אפרת רוזן: אבל, יש פה מטרה אחרת.
מנחם בן-ששון: פתחנו במשאלה של חקיקה בזיקה לאמנה מסוימת.
מנחם בן-ששון: לכן, זה חוזר פעם אחרי פעם.
יצחק לוי: אני לא יודע מה כתוב באמנה.
יצחק לוי: מה כתוב באמנה?
מנחם בן-ששון: באמנה כתוב כך: מי שגורם לחבלה או הורג אדם בקשר לניסיון או להתקפה, יהיה כפוף לסעיפים (a) עד (f).
מנחם בן-ששון: כלומר, לכל מה שכתוב לעיל, שאצלנו זה סעיף (א) מבחינת ההגדרה.
רננה שחר: "Injures or kills any person in connection with the commission or the attempted commission of any of the offences set forth in subparagraphs (a) to (f)."
יצחק לוי: זה לא מה שכתוב אצלנו פה.
מנחם בן-ששון: זה מה שהיא מציעה ב-(ב) לעומת (א).
אפרת רוזן: השאלה האם זה מוצדק, וזו שאלה אחרת.
אפרת רוזן: אבל, מבחינת ההתאמה לאמנה, גרסה (ב) אכן מתאימה.
יצחק לוי: שתי הגרסאות מתאימות, כי באמנה כתוב או גרם או - - -
אפרת רוזן: לא, כתוב: חיבל או הרג, כשהוא מפנה לעבירה לפי פסקאות (1) עד (5), או ניסיון לעבור עבירות לפי פסקאות (1) עד (5).
אפרת רוזן: אבל, הוא לא מדבר על הניסיון לחבול, או הניסיון להרוג.
מנחם בן-ששון: אבל, עכשיו עומדת בעינה השאלה הראשונה של הרב לוי.
מנחם בן-ששון: הוא אומר: בסדר, ענשת את מי שחיבל, ואת מי שהרג.
מנחם בן-ששון: אבל, אולי מן הדין גם לתת ענישה למי שהתכוון לחבל, התכוון להרוג, ולא מימש?
אפרת רוזן: אם הוא התכוון, יש לנו את הדין הפלילי לגבי ניסיון.
מנחם בן-ששון: זאת אומרת, נישאר בדין הפלילי.
מנחם בן-ששון: כלומר, אתה לא צריך לפי האמנה.
מנחם בן-ששון: בסדר, ב.
אפרת רוזן: אז הוחלט שזו גרסה ב'.
מנחם בן-ששון: זה עניין עקרוני לכל אורך הדיון כאן.
מנחם בן-ששון: אנחנו עוברים לסעיף 5.
אפרת רוזן: סעיף 5 – סיכון מיתקן ימי.
אפרת רוזן: אנחנו תיקנו את זה לפי החלטות של סעיף 4.
אפרת רוזן: "העושה אחד מאלה ומסכך בכך או עלול לסכן בכך את ביטחונו של מיתקן ימי, דינו מאסר 15 שנים.
אפרת רוזן: (1) תוקף אדם הנמצא על המיתקן הימי.
אפרת רוזן: (2) גורם נזק למיתקן הימי.
אפרת רוזן: (3) מכניס למיתקן הימי בכל דרך שהיא, מכשיר או חומר העלול לגרום נזק למיתקן הימי.
אפרת רוזן: " - זו העבירה הבסיסית.
אפרת רוזן: אנחנו נתקן את סעיף קטן (ב) שוב לפי גרסה ב' בהתאם לאמנה – "עשה כאמור בסעיף קטן (א) וגרם למותו של אדם, או גרם לאדם חבלה חמורה, דינו מאסר עשרים שנה.
מנחם בן-ששון: האם הם לא היו מסתפקים בחקיקה שאומרת אנחנו מאמצים בזה את האמנה בשינויים הנדרשים?
רננה שחר: זה לא שהם לא היו מסתפקים.
יפעת רווה: אנחנו לא היינו מסתפקים.
אריה רונה: אף פעם הם לא מסתפקים בשיטה הזאת.
אריה רונה: אז החיים שלנו היו יותר קלים.
אריה רונה: הם – משרד המשפטים.
בני רובין: במידה רבה אפשר לעשות את זה.
בני רובין: אבל, צריך להקפיד מה הם השינויים.
בני רובין: אי אפשר לכתוב בשינויים.