GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גדעון סער: הצעת החוק תביא לכך שלשני הצדדים תהיה יכולת למנוע וכדי למנות יצטרך כל צד לקיים דיאלוג עם הצד השני.
גדעון סער: זה שינוי מאוד משמעותי.
גדעון סער: הוא ניתן להשגה רק ברוב של 7.
גדעון סער: הספקולציה שרותי גביזון לא תתמנה היא לפי דעתי לא נכונה.
גדעון סער: אם היא תהיה מאוד חשובה לצד אחד, הוא יגיד לצד השני, אם אתה רוצה למנות - - -
מנחם בן-ששון: זאת התשובה של הפשרה.
גדעון סער: אבל היום היא אף פעם לא תוכל להתמנות ולכן גם הדבר הזה הוא לא נכון.
גדעון סער: היא לא תוכל פחות להתמנות, היא תוכל להתמנות.
מנחם בן-ששון: אני בשל להצביע.
אופיר פינס-פז: אולי נביא בשתי נוסחים.
גדעון סער: אופיר פינס-פז?
גדעון סער: מה אכפת לך, אתה לא דמוקרט?
מנחם בן-ששון: חבר הכנסת לוי ברשות דיבור.
יצחק לוי: מניסיוני כחבר ועדת מינויים.
יצחק לוי: ישבתי בוועדות מינוי שופטים בשני פרקים.
יצחק לוי: הקואליציות הן קואליציות לפי קדנציות, הן לא קואליציות קבועות.
יצחק לוי: פעמים, שר המשפטים משתף פעולה עם השופטים ופעמים שר המשפטים לא משתף פעולה עם השופטים.
יצחק לוי: כלומר, אי אפשר לבוא ולומר - - -
אברהם מיכאלי: גם ראש לשכת עורכי הדין.
יצחק לוי: אותו דבר ראש לשכת עורכי הדין, אותו דבר חברי הכנסת.
יצחק לוי: כלומר, הדבר היציב היחידי הקבוע שיש בוועדה זה שלושת שופטי בית המשפט העליון.
יצחק לוי: היום אולי יש קואליציה של 5, מחר אולי תהיה קואליציה של 4.
יצחק לוי: מחר יכולה להיות קואליציה של 3 מול 3.
יצחק לוי: מלבד העניין הזה ששלושת השופטים מתאמים מראש את עמדתם ובאים עם עמדה סדורה, הרי שהדברים משתנים מקדנציה לקדנציה.
יצחק לוי: אין דברים קבועים.
יצחק לוי: לכן אני חושב שהמכפיל כוח שלהם הוא בהחלט גדול.
יצחק לוי: כלומר, אי אפשר לחשב מכפיל כוח של קבוצה אחרת, אין לנו אפשרות.
יצחק לוי: בדרך כלל, ועל פי רוב, הם מצליחים לצרף אליהם אחד או שניים, אבל זה דבר לא קבוע.
יצחק לוי: אני חושב שהחוק יגרום למשא ומתן הרבה יותר אמיתי ולדיאלוג הרבה יותר פתוח.
יצחק לוי: אני אתמוך בהצעה.
יצחק לוי: אני תומך ב-7.
ישראל אומן: חבר הכנסת סער, רציתי להשיב לשאלתך, מבחינה מתמטית, מה זאת אומרת שרותי גביזון פחות מתמנה.
ישראל אומן: זה קיצור מתמטי לאמרה שמשפטנים, שהם פחות נחרצים ופחות יכולים מרותי גביזון, גם הם לא יתמנו.
ישראל אומן: זה קיצור של אמרה כזאת.
ישראל אומן: זאת היתה כוונתי.
אייל זנדברג: "הצעת חוק בתי המשפט (תיקון – רוב מיוחד למינוי שופט בית המשפט העליון), התשס"ז-2007.
אייל זנדברג: ההצעה בעצם מתקנת רק את סעיף 7 לחוק בתי המשפט.
אייל זנדברג: "חוק בתי המשפט (נוסח משולב), התשמ"ד-1984, בסעיף 7(ג), במקום הסיפה המתחילה במילים "אולם הצעת הוועדה" יבוא – "אולם הצעת הוועדה על מינויו של שופט בית המשפט העליון לא תהיה אלא על דעת שבעה מחברי הוועדה".
אייל זנדברג: נבהיר בקצרה.
אייל זנדברג: סעיף 7 קובע את סדרי עבודת הוועדה.
אייל זנדברג: סעיף קטן (ג) קובע, בעצם, שני כללי הכרעה.
אייל זנדברג: האחד, שמינוי של שופט, כל שופט, היא על דעת רוב חברי הוועדה שהשתתפו בהצבעה, כלומר, רוב רגיל.
אייל זנדברג: הסיפה, שאותה מחליפים, קובעת רוב מיוחד במקרה מיוחד.
אייל זנדברג: אני אקרא: "אולם הצעת הוועדה למינוי של משפטאי מובהק, לא תהיה אלא על דעת שלושה רבעים ממספר חבריה שהשתתפו בהצבעה".
אייל זנדברג: זה המצב המיוחד היום של מינוי חריג וזה לא מה שעומד כרגע לדיון.
אייל זנדברג: הרוב הדרוש היום הוא שלושה רבעים מן המשתתפים.
אייל זנדברג: אפשר לחשוב על מבנים שונים שמגיעים לקואליציה מתוך הרוב.
אייל זנדברג: במינוי של שופט בית משפט העליון ההנחה היא שבדרך כלל כולם יבואו למעט המקרה של איזו מניעה, שאולי נטפל בה לקראת קריאה שניה ושלישית.
אייל זנדברג: כרגע זה שלושה רבעים, וזה יימחק כי מרגע שהרוב יהיה 7, לא יהיה משמעות של הרוב המיוחד לעניין משפטאי מובהק והמקרה ייבלע.
אייל זנדברג: משפטאי מובהק זה אחד מתנאי הכשירות האפשריים לעליון.
אייל זנדברג: היסטורית היה רק אחד.
אופיר פינס-פז: אם אני אבקש התייעצות סיעתית, מה תעשה?
מנחם בן-ששון: אני אחכה רגע, תתייעץ עם הסיעה שלך ותחזור.
אופיר פינס-פז: אתה יודע מה זה לכנס את כל סיעת העבודה?
מנחם בן-ששון: מה זה סיעת העבודה היום?
מנחם בן-ששון: זה לא המפא"י של השליש.
מנחם בן-ששון: מי בעד הצעת החוק של חבר הכנסת סער ירים את ידו?
מנחם בן-ששון: הצבעה בעד - 4 נגד - (אופיר פינס-פז) נמנעים – אין
מנחם בן-ששון: אנחנו עוסקים בחוק זכויות נפגעי עבירה.
מנחם בן-ששון: הלכנו מהלך גדול ואני חושב שיש בו אלמנט מסוים של מהפכנות, אם כי לא כמו שכל האנשים מסביב לשולחן רוצים אותו, אבל הוא גם מדתי.
מנחם בן-ששון: מצד אחד יש לנו אפשרות לנפגע העבירה להעצים את כוחו יותר ממה שהיה קודם לכן, במובן הזה שהוא יכול לבקש ולבוא בפני גורם מאשר ולומר את דברו.
מנחם בן-ששון: ומצד שני, המידתיות היא ברמה הזאת שלא שברנו את המהלך האדברסרי.
מנחם בן-ששון: את הלקח הזה הצלחתם ללמד אותנו עד שנגיע פעם לעסוק ביתר הרחבה בנושא שלטעמי ואני מניח שגם לטעם חבר הכנסת המציע צריך לעסוק בו לעומק והוא הסדרי טיעון.
מנחם בן-ששון: אין יום שלא עולה הנושא הזה מכל מיני זוויות בציבוריות הישראלית.
מנחם בן-ששון: היועצת המשפטית תכוון אותנו לסעיף קטן (ג) בשתי גרסאותיו, בעמוד 3 ואני מקווה, אדוני שנוכל להצביע היום.
אפרת רוזן: באמת עבר זמן מהדיון הקודם וזה כנראה הדיון המסכם, אז כמה מלים כדי להבהיר איפה אנחנו נמצאים:
אפרת רוזן: אנחנו מדברים על סעיף 17 לחוק נפגעי עבירה.
אפרת רוזן: לפי המצב החוקי היום אנחנו מדברים על נפגעי עבירות מין ואלימות חמורה בלבד שמקבלים הודעה על האפשרות שיגיעו להסדר טיעון עם הנאשם.
אפרת רוזן: ההודעה הזאת מתקבלת יחד עם ההודעה על הגשת כתב האישום ואותו נפגע עבירת מין או אלימות חמורה זכאי שתינתן לו ההזדמנות להביע את העמדה שלו בפני תובע לפני קבלת ההחלטה בענין.
אפרת רוזן: הצעת החוק למעשה מחזקת או מוסיפה לו זכויות בשלושה מישורים עיקריים.
אפרת רוזן: שניים מהם הוסכמו בוועדה, אני אגיד אותם בכל זאת בקצרה: הראשון - הרחבת הזכות של נפגע עבירת מין או אלימות חמורה לקבל הודעה ולהביע את העמדה שלו גם לפרטים של הסדר טיעון שמתגבש עם הנאשם.
אפרת רוזן: זה הוחלט בוועדה וזה התיקון לסעיף קטן (א).
אפרת רוזן: נושא נוסף שבו כבר הוכרע זה להטיל חובה על בית משפט, לברר לפני שהוא מאשר את הסדר הטיעון עם הנאשם אם קוימו הוראות החוק לענין זכויות נפגעי עבירה, ובפרט האם הובאו פרטים של הסדר הטיעון שמובא בפני בית המשפט, האם הפרטים האלה הובאו בפני נפגע העבירה.
אפרת רוזן: זאת הנקודה השנייה שעליה הוכרע, וזה סעיף קטן (ד) המוצע.
אפרת רוזן: הנקודה שנותרה במחלוקת נוגעת לסעיף קטן (ג), שבו מובאות שתי גרסאות בעקבות הדיון הקודם בוועדה.
אפרת רוזן: הסעיף הזה נותן זכות לנפגעי עבירות מין ואלימות חמורה מסוימות שמפורטות בתוספת, ואנחנו נעבור עליהם עוד מעט, לקבל עוד הודעה.
אפרת רוזן: אנחנו מדברים פה על הודעה שלישית, על הפרטים של הסדר הטיעון שהתגבש עם הנאשם ויכולים לעשות אחד משניים: לפי הגרסה הראשונה להביע עמדה בפני הגורם המאשר לפני ההחלטה להתקשר בהסדר הטיעון עם הנאשם.
אפרת רוזן: הבעת העמדה תהיה בעל פה או בכתב, לפי הבחירה של נפגע העבירה.
אפרת רוזן: זאת גרסה א' לסעיף קטן (ג(.
אפרת רוזן: גרסה ב' מאפשרת לו לפנות לגורם מאשר אחרי קבלת ההחלטה להתקשר עם הנאשם בהסדר טיעון בבקשה לעיון חוזר.
אפרת רוזן: צריך להכריע בין שתי הגרסאות, באחת מדובר על עיון חוזר ובשנייה מדובר על הבעת עמדה לפני קבלת ההחלטה וכן לקבוע לגבי העבירות שלגביהן הזכות הזאת מוצעת.
מנחם בן-ששון: נטייתנו היתה הגרסה הלא מתוקנת, מה שלמעלה בלי הקווים מתחת.
אפרת רוזן: לשם היה נדמה לנו שגם חבר הכנסת איתן נטה בסוף הדיון הקודם.