GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
קרן ארקין-חן: אנחנו יודעים שהרבה פעמים במצבים של גירושין מתבטלים דיונים, יש סחבת וכולי, וחצי שנה להגדיר תיק כלא פעיל, מעלים בנתון הזה הרבה מאוד מסורבות גט והרבה תיקים שלא ניתן בהם גט.
עמירה דותן: בשבוע שעבר בסיור שמענו על כך אינפורמציה ולאוזניי לפחות היא נעמה.
עמירה דותן: השאלה היא אם אנחנו יכולים לבקש ממך לפלח את הדברים בצורה כזאת שאחר כך נוכל לבוא לבית הדין ולומר לו שייתן לנו תשובות.
23531: הטענה הזאת נשמעת רוב הזמן ואנחנו מנסים להתמודד אתה מבלי להתחשב בעמדת בית הדין.
23531: אנחנו רוצים לבדוק את זה בשטח ומגלים שזה לא כך.
עמירה דותן: יכול להיות שזה כך, אבל אני לא רוצה כרגע לקבוע עמדה ולשפוט איפה זה נכון.
עמירה דותן: קודם כל, בואו נראה את בסיס הנתונים.
קרן ארקין-חן: בסיס הנתונים שלנו בהקשר הזה היה מהנהלת בתי הדין ובנוסף יש גם סקרים שערכנו וכולי.
עמירה דותן: פירוש הנתונים זאת המילה הנכונה.
עמירה דותן: כלומר, אתן מנתחות את הנתונים בצורה אחרת.
עמירה דותן: אם נוכל לקבל את הניתוח שלכן יותר ברור ויותר מסודר, נוכל אותו להעביר להנהלת בתי הדין ולקבל תשובות, ואז נראה איפה אנחנו בכלל עומדים.
עמירה דותן: זאת נקודה אחת שהייתי רוצה לקראת השבוע הבא לקבל עליה אינפורמציה כדי שנוכל לקחת אותה צעד אחד קדימה.
קרן ארקין-חן: בעיקרון – אני אומר באופן כללי אבל אנחנו נעביר את זה באופן מסודר – תיק פעיל הוא תיק שלא ניתן בו גט והוא לא סתם מונח.
אפרת אורבך: גם אם חזרו לשלום בית?
עמירה דותן: אני מנסה לא להיות בגדר הדבר השטוח והאמירות אלא אני מנסה לראות אם יש בעיה ואיפה הוא קיימת.
עמירה דותן: הבנו את הנקודה הזאת.
עמירה דותן: אנא עשו בדיקה יותר עמוקה ונחזור לזה כשיהיו לנו את הנתונים.
קרן ארקין-חן: אני אציג כמה נתונים שחלקם מסרנו בנייר.
קרן ארקין-חן: מבין כל הזוגות למשל שהגישו תביעות גירושין משנת 2000 עד 2003 – זאת לא תקופה מאוד ארוכה – עד סוף שנת 2006 טרם התגרשו מתוכם 9,760 זוגות שזה כמעט 40 אחוזים מכלל תביעות הגירושין שנפתחו באותה תקופה, של בין 2000 ל-2003.
קרן ארקין-חן: זה נתון די משמעותי של סחבת בתיקים האלה.
אברהם מיכאלי: את מכירה את התיקים ששוכבים בבתי משפט במשך שנים ותיק משפטי, לא משנה מהו, יכול להימשך שבע שנים.
אברהם מיכאלי: את קוראת לזה סחבת?
עמירה דותן: חבר הכנסת מיכאלי, לא, אנחנו לא עושים כאן השוואה.
אברהם מיכאלי: ההשוואה היא בדיוק אותו הדבר.
עמירה דותן: כאן אנחנו לא עושים השוואה.
עמירה דותן: אנחנו רוצים ללמוד את הנושא.
אברהם מיכאלי: משתמשים במילה סחבת, זה כבר שם סטיגמה ותקדים.
עמירה דותן: לכן אני מנסה את המלים השיפוטיות לשים בצד ולהבין את הנתונים.
קרן ארקין-חן: בשנת 2006, כאשר בדקנו, טרם התגרשו 9,760 זוגות מתוך כלל תביעות הגירושין שנפתחו בשנים 2000 עד 2003 שזה כמעט 40 אחוזים.
אברהם מיכאלי: מכלל התביעות או ההסכמים?
קרן ארקין-חן: מכלל התביעות.
קריאה: אותו תיק יכול להופיע פעמיים ושלוש ויותר.
קרן ארקין-חן: הייתה לנו בעיה עם בתי הדין ויש לנו רק לברך על כך שהם ממחשבים את עצמם עכשיו כי בעצם עד שנת 2000 לא יכולנו לקבל נתונים בכלל וכאשר כבר קיבלנו נתונים, הספירה הייתה שונה.
קרן ארקין-חן: תיק פעיל הוא תיק שלא ניתן בו גט וזה שהיו דחיות של דיונים וכולי, זה לא אומר שהוא צריך להעלים את התיקים מהסטטיסטיקה.
עמירה דותן: זה חוזר לנקודה הראשונה עליה דיברת.
קרן ארקין-חן: נכון.
קרן ארקין-חן: גם תיקים בהם מתקבלות החלטות לחיוב או החלטות לכפייה, באופן כללי זה מגביר את שיעור הגיטין אבל גם זה לא תמיד מבטיח.
קרן ארקין-חן: זאת אומרת, למשל שליש מהתיקים שניתנה בהם כבר החלטה לחיוב בין השנים 1998 ל-2003, עדיין לא הגיעו לכלל גט בסוף 2004, כאשר הדברים נבדקו.
קרן ארקין-חן: 20 אחוזים מהתיקים שבין 1998 ל-2003 שניתנה בהם החלטת כפייה, בסוף 2004 עדיין לא ניתן גט.
עמירה דותן: אנחנו כבר ב-2008.
עמירה דותן: יכול מאוד להיות שמ-2003, כאשר הרמתם קול, אתם וארגונים נוספים, אולי היה שיפור.
עמירה דותן: השאלה היא האם הנתונים שלך עדכניים ל-2003.
קרן ארקין-חן: הם עד סוף 2006.
עמירה דותן: האם את רואה שינוי בשנת 2006 לעומת 2003?
עמירה דותן: כלומר, האם היום אתם רואים שינוי?
עמירה דותן: האם מישהו עוקב אחרי הנושאים האלה היום?
קרן ארקין-חן: אנחנו עוקבים אחרי הנתונים כל הזמן ועכשיו אנחנו אוספים עוד נתונים לקראת 2008 ויכול להיות שבאמת נקבל נתונים חדשים כמו שהוצגו בישיבה היום.
קרן ארקין-חן: אני רוצה לומר שגם כאשר הרב בן-דהן אומר שהייתה עלייה של 300 אחוזים במתן הסנקציות על סרבנים, הוא מדבר בסך הכל על 23 צווי מאסר.
קרן ארקין-חן: הוא אומר עלייה של 300 אחוזים אבל בסך הכל מדובר ב-23 צווי מאסר מכלל התיקים של סרבנים רבים.
אפרת אורבך: לא, מתוך 180 סרבנים.
קרן ארקין-חן: אנחנו לא סופרים את זה כך.
עמירה דותן: כבוד הרב, אתם צריכים לשבת ביניכם ולמצוא איזשהו בסיס שנוכל לדבר על אותו נתון.
עמירה דותן: מה שאמרנו בשבוע שעבר, עת ביקרנו בבית הדין בתל אביב, שבעצם מה שראינו בעיניים שונה לגמרי ממה שאני יודעת מתוך קריאה בעיתונות, מתוך שמיעה וידיעה.
עמירה דותן: הפערים היו בלתי נסבלים באוזן שלי.
עמירה דותן: לכן אני רוצה לדעת האם זה בלתי נסבל כי מישהו מפרש את זה פירוש אחר או כי אנחנו עושים עוול לכיוון כזה או לכיוון אחר.
עמירה דותן: לכן בדיונים כאן אני רוצה לא להסתפק בשטחיות של אמירות כאלה או אחרות וסיסמאות כאלה או אחרות אלא לראות את הדברים על דיוקם, גם כדי לעזור לבתי הדין וגם כדי לעזור לכל אלה שפונים לבתי הדין כך שהשירות יהיה נכון יותר וטוב יותר.
תמי סלע: כל אחד יכול להסביר מה ההגדרה שלו ואחר כך אפשר לחשוב לפי איזו הגדרה רוצים ללכת.
עמירה דותן: אני מעדיפה לא להיות גננת ואני מעדיפה שהאנשים שכל כך בקיאים בנושא וזה לחם חוקם, יגיעו לידי הסכמות מה זה מה, מה זה תפוח, מה זאת עגבנייה ומה זה מלפפון.
עמירה דותן: אם תצטרכו את העזרה שלנו, נוכל לתת לכם אותה.
אליהו בן-דהן: אנחנו המערכת היחידה שהסכמנו לבקשת מכון ארקמן כך שיועץ מחשוב מיוחד שלהם ישב בהנהלת בתי הדין הרבניים ונתנו לו להתעסק במחשב כאוות נפשו.
אליהו בן-דהן: לא הסתרנו כלום.
עמירה דותן: אני לא רוצה להגיע לרזולוציה כזאת ולא נאמר מי אשם ומי לא אשם.
עמירה דותן: אנחנו מבינים שהנושא הראשון שעל השולחן הוא שאנחנו משווים דברים שונים ומאחר שאנחנו לא יכולים להשוות דברים שונים כדי לדון בדברים כהווייתם, אנחנו צריכים למצוא את הדרך איך לעשות אותם דומים אם לא לגמרי שווים.
עמירה דותן: אני רוצה לדעת האם אתם יכולים לבד לעשות את זה או אתם צריכים את העזרה שלנו.
עמירה דותן: אם אתם צריכים את העזרה שלנו, אין בעיה.
עמירה דותן: אם לא, אני מאוד אשמח אם אנחנו כוועדה לא נתערב לכם, זאת העבודה שלכם, זה מה שאתם יודעים לעשות, אז תעשו את זה ובשבוע הבא נראה מה הנושאים עליהם אנחנו מדברים.
עמירה דותן: האפשרות שאנחנו נתערב, היא גם כן אפשרות.
אפרת אורבך: אני ריכזתי את הנתונים של המחקר בנושא מסורבות גט ומתוך הריכוז אני יכולה להבין מאיפה פערי העמדות לכאורה.
עמירה דותן: אז תוכלי לעזור להם.
עמירה דותן: אנחנו לא רוצים לתת עכשיו פרשנות כי הפרשנות תהיה שיעורי הבית לשבוע הבא.
קרן ארקין-חן: אני רוצה לציין דבר שחשוב להדגיש בדיון כזה, שגם מבקר המדינה בדוח 54ב' בשנת 2003 מצא את אותם ממצאים שאנחנו זועקות כל השנים וגם דוח המבקר האחרון שהתפרסם ממש עכשיו והתבסס על נתונים של עד 2006 כולל, מצא בדיוק את אותם ממצאים.
קרן ארקין-חן: הנקודה העיקרית היא שאחרי שאנחנו לוקחים בחשבון שלא ניתנים מספיק פסקי דין לחיוב ולכפייה, שלא ניתנות מספיק סנקציות למרות שלבית הדין יש אפשרות להטיל סנקציות, שפרק הזמן לקבלת גט הוא פרק זמן ארוך מדיי שמגביר את הסבל של הצדדים, אחרי שלוקחים את הכל בחשבון, בסופו של דבר אנחנו מגלים שהמזכירויות של בתי הדין לא בודקות מיוזמתן – מבקר המדינה הצביע על כך ואני מצטטת כאן משני הדוחות האחרונים בנושא של בתי הדין – ולא מקיימות מעקב לוודא שכאשר כבר ניתן פסק דין לגירושין מכל לשון שהיא – המלצה, הצעה, חיוב או כפייה – האם מקוימים פסקי הדין או לא מקוימים.
קרן ארקין-חן: מבקר המדינה מצא שהרבה תיקים שוכבים כאבן שאין לה הופכין ושפסק הדין לא בוצע בפועל, וגם בית הדין לא יוזם מיוזמתו מתן צווי הגבלה שבין היתר זה מאסר ואלה גם סנקציות אחרות כמו שלילת רשיון נהיגה, שלילת דרכון, הגבלת חשבון בנק וכולי, למרות שלפי חוק קיום פסקי דין של גירושין משנת 1995 נתנו לבית הדין את הסמכות ליזום גם בעצמו צווי הגבלה.
קרן ארקין-חן: מבקר המדינה בשנת 2003 הצביע על כך שמנגנון כזה צריך לקום אבל המנגנון הזה לא קם עד היום.
קרן ארקין-חן: מבקר המדינה בדוח האחרון שלו מצא ששום דבר לא השתנה.
קרן ארקין-חן: אנחנו הרמנו את הכפפה כאשר לאחרונה יזמנו הצעת חוק שיוצרת מנגנון יעיל, זול ופשוט שצריך להגביר את השימוש שבתי הדין עושים בסנקציה.
קרן ארקין-חן: הצעת החוק הזאת קובעת מנגנון כפול.
עמירה דותן: איפה הצעת החוק הזאת?
קרן ארקין-חן: היא הונחה על שולחן הכנסת ב-11 בפברואר וכרגע היא בתהליך הפרלמנטרי.
קרן ארקין-חן: אנחנו מאוד מאוד מקווים שהיא תקודם.
עמירה דותן: מי מגיש אותה?
קרן ארקין-חן: חבר הכנסת גדעון סער, חבר הכנסת זבולון אורלב וחבר הכנסת יולי אדלשטיין.
עמירה דותן: אם כן, יש לנו הצעת חוק שצריך לטפל בה.
קרן ארקין-חן: ההצעה הזאת מציעה מנגנון כפול, מצד אחד יהיה מנגנון שיעקוב ויוודא שפסקי הדין לגירושין מכל סוג שהם אכן מקוימים, שהגט בסופו של דבר ניתן בפועל, וזה כולל גם מערכת ממוחשבת ומפקחים.
קרן ארקין-חן: מצד שני לבית הדין יהיה מנגנון שהוא יוכל ליזום מיוזמתו מתן צווי הגבלה וסנקציות לפי חוק הסנקציות מ-1995 ולא להמתין עד שהצדדים עושים את זה, או לפחות במינימום ליידע את הצדדים שיש להם אפשרות ליזום צווי הגבלה כי לא תמיד אישה שהיא בתוך הליך קשה יש לה את הכוחות ליזום מיוזמתה.
קרן ארקין-חן: זה לגבי אכיפת פסקי דין של גירושין וכמובן קיצרתי את דבריי עקב ההערה לגבי הנתונים.
קרן ארקין-חן: הנושא השני שהוא גם מונח לדיון כאן בוועדה בדרך עקיפה הוא הנושא של רישום פרוטוקולים בדיוני בתי הדין הרבניים.
קרן ארקין-חן: אין לי אלא לברך על דבריו של הרב בן-דהן שתקנות הדיון מתעדכנות בימים אלה, אלא שלטענתנו תקנות הדיון לא מיושמות במלואן כמעט בשום מצב.
קרן ארקין-חן: ספציפית אנחנו בדקנו את הנושא של תקנה ס"ו לתקנות הדיון שמחייבת רישום פרוטוקולים בדיוני בתי הדין והמצב כמו שאנחנו בדקנו אותו, וכולל גם איסוף נתונים בסקר שנערך בקרב עורכי הדין של דיני משפחה, הצביע על כך שיש עדיין עוד דיונים בבתי הדין הרבניים שלא נרשם בהם פרוטוקול כלל ובמקרים שבהם הוא נערך, הוא מביא רק בכלליות ובתמצות את מה שנעשה באולם ולא משקף את המציאות לאשורה כפי שפרוטוקול אמור להיות.
קרן ארקין-חן: פעמים רבות הוא נכתב בכתב יד לא קריא.
עמירה דותן: בכל בתי הדין הרבניים?
עמירה דותן: אנחנו ראינו בתל-אביב שהדברים נעשו.
קרן ארקין-חן: ראיתם שזה מוקלט.
קרן ארקין-חן: אני מדברת גם על מקרים שהכתב לא קריא וגם על מקרים של שיבושים ואני מדברת גם על מצב שבעלי הדין לא יכולים לקבל בסוף דיון את הפרוטוקול.
עמירה דותן: זה דבר אחר.
קרן ארקין-חן: את מדברת על בית הדין בתל-אביב, דוח מבקר המדינה האחרון מצא שב-26 אחוזים מהתיקים שהתנהלו בשנת 2006, התיקים היו בכתב לא קריא כולל מחיקות ושיבושים, כך שהצדדים לא יכולים להבין אותם.
קרן ארקין-חן: זה נתון של מבקר המדינה.
עמירה דותן: את דוח מבקר המדינה קראנו.
עמירה דותן: אנחנו מדברים על הנתונים שלכם.
עמירה דותן: לפי הנתונים שלכם, האם אפשר לשים אצבע על מקום מסוים?
קרן ארקין-חן: לא פילחנו את זה לפי בתי דין.
עמירה דותן: אתם יכולים לעשות את זה?
קרן ארקין-חן: יכול להיות.
קרן ארקין-חן: עשינו סקר בקרב עורכי הדין ולא הייתה שאלה לגבי בית הדין בו הם התדיינו.
קרן ארקין-חן: בעיה נוספת, כמו שאמרתי, שהפרוטוקול לא ניתן בסוף הדיון וזה שונה לחלוטין מערכאה אזרחית וזה גם לא הגיוני כי זה לא מאפשר זכות ערעור כמו שצריך.
קרן ארקין-חן: זה לא משקף שקיפות כפי שצריכה להיות.
קרן ארקין-חן: נפגשנו בעניין גם עם נציגי הנהלת בתי הדין ואנחנו פועלים גם מול משרד המשפטים וגם בוועדה הזאת בעניין הזה.
קרן ארקין-חן: כרגע עומדת הצעת חוק תיקון בתי המשפט להחיל את הנושא של חובת פרוטוקולים על כל הערכאות, גם על בתי דין דתיים אחרים וגם על בתי הדין הצבאיים.
קרן ארקין-חן: בדיון האחרון שהיה בוועדה כאן לפני שבוע, כל בתי הדין הסכימו חוץ מבתי הדין הדתיים.
אברהם מיכאלי: כנראה לא היית בדיון.
קרן ארקין-חן: הייתי בדיון.
אברהם מיכאלי: לא שבתי הדין לא הסכימו אלא יש כאן דיון עקרוני איך לפתור את זה.
אברהם מיכאלי: אל תצטטי את דברי הוועדה.
קרן ארקין-חן: בסדר.
קרן ארקין-חן: ההצעה הזאת היא עוד פחות ממה שהתקנה מחייבת אותם כי ההצעה אומרת שהפרוטוקול ישקף את האמור בדיון והתקנה מחייבת חובת רישום.
אברהם מיכאלי: לא סירבו.
אברהם מיכאלי: אנחנו דנים בסוגיה איך לפתור את הבעיה העקרונית שיש.
קרן ארקין-חן: הנושא השלישי ששמנו עליו את הדגש הוא הנושא של ביטולי גיטין, נושא מהותי ולא פרוצדורלי.
קרן ארקין-חן: לאחרונה אנחנו עדים לצערנו לתופעה הולכת וגוברת בפסיקת בתי הדין הרבניים כאשר בית הדין הרבני מבטל בדיעבד גיטין שניתנו לפעמים לאחר שנים רבות ולאחר שסופיות הגט וודאות הגט כבר ברורה ממזמן.
קרן ארקין-חן: מקרים בהם כבר ניתן גט, אולם הבעל דורש לפסול אותו או לבטל אותו.
אליהו בן-דהן: כמה גיטין בוטלו בשנה האחרונה?
עמירה דותן: אנחנו נדון בכל נושא כזה.
עמירה דותן: זה לא דיון אחרון ובזה נגמר העניין.
עמירה דותן: הן שמות את הדברים עליהם הן טוענות ואחר כך נדון בכל נושא.
קרן ארקין-חן: בית הדין מעלה מיוזמתו ספקות בכשרות הגט לאחר נתינתו.
קרן ארקין-חן: לגבי מספרים, אין עמי את המספרים המדויקים, אבל לטענתנו אפילו פסק דין אחד כזה לא צריך להיות.
עמירה דותן: גם לטענתי.
קרן ארקין-חן: משום שסופיות הגט היא ברורה.
קרן ארקין-חן: אנחנו טוענים שבגלל שבתי הדין הרשו לתופעה הזאת לקרות, כאשר בעלים מפקפקים בכשרות הגט בגלל טענות שנוגעות לקיום הסכם הגירושין או להפרה של אחד מתנאי הסכם הגירושין, הם בעצם פתחו את הפתח להרבה גברים להגיש תביעות כאלה.
עמירה דותן: אנחנו נדון בזה.
עמירה דותן: אני מבינה שזה נושא שאת שמה על השולחן, של ביטול גיטין.
קרן ארקין-חן: אלה שלושת הנושאים הגדולים.
עתניאל שנלר: אני רוצה להבין שתי נקודות.
עתניאל שנלר: האם גבירתי אמרה שאתם מכינים איזה חוק שתפקידו ליצור אכיפת פסקי הדין?
עתניאל שנלר: האם הבנתי נכון?
קרן ארקין-חן: מה שמונח כרגע בוועדה זה תיקון לחוק אכיפת פסקי דין של גירושין.
עתניאל שנלר: מה שאתם רוצים להשית על בתי הדין הרבניים זה מנגנון הקיים היום בבתי הדין האזרחיים הרגילים?
אברהם מיכאלי: ממש לא.
קרן ארקין-חן: אני חושבת שאתה מבלבל בין שני דברים.
אברהם מיכאלי: למה אתם באים לבקש מבית הדין דבר שלא קיים במערכת בתי המשפט?
עתניאל שנלר: חבר הכנסת מיכאלי, לא הצלחתי לסיים את השאלה ואתה כבר ענית תשובה והסקת מסקנה ואני עוד לא הבנתי על מה מדובר.
עתניאל שנלר: כל שאני מבקש לדעת הוא האם מה שאתם מציעים לאכוף על בתי הדין, האם הדבר נהוג משכבר בערכאות האזרחיות שאינן בתי דין.
קרן ארקין-חן: נישואין וגירושין הם בסמכות ייחודית של בית הדין.
עתניאל שנלר: הוצאה לפועל.
קריאה: בבית המשפט זה עובר להוצאה לפועל.
קריאה: בית הדין הרבני הוא בית הדין היחיד שיש לו סמכות אכיפה על פסקי הדין שלו.
עתניאל שנלר: ההצעה שלכם היא בעצם ליצור הוצאה לפועל.
קרן ארקין-חן: ההצעה שלנו היא לא משהו שלא כתוב בחוק.
קרן ארקין-חן: ההצעה שלנו היא מנגנון שיאפשר את האמור בחוק.
קרן ארקין-חן: זאת אומרת, בחוק כתוב שבית הדין יכול ליזום צו הגבלה מיוזמתו, אבל עד היום פשוט לא היה מנגנון ביצועי שאפשר לבית הדין לעשות זאת.
עתניאל שנלר: בסך הכל רציתי להבין.
עתניאל שנלר: אני לא נכנס למהות כי אני מבין שהמהות תידון בהמשך.
עתניאל שנלר: שאלתי משום שאני כל הזמן חושב איך אנחנו מצליחים ליצור מצב שמקלים על בתי הדין.
עתניאל שנלר: אני מחפש איך להקל ולא איך להעמיס והבנתי אולי לכאורה מהדברים שגבירתי אמרה, שאולי זה יוסיף.
עתניאל שנלר: הדבר השני שלא הבנתי הוא האם גבירתי אמרה שישנם ביטולי גט גמור?
קרן ארקין-חן: עד כמה שזה נשמע הזוי, זאת תופעה הזויה, אבל כן.
עתניאל שנלר: אני מאוד שמח שזה יעלה.
עתניאל שנלר: אני לא מתפלא כי גם מבטלים נגד ההלכה גיורים, כך שיכול להיות ששווה לדבר על התהליך.
עמירה דותן: ידובר וילובן.
קרן ארקין-חן: בדצמבר 2005 בית הדין האזורי ביטל ובית הדין הגדול עדיין לא נתן החלטה.
עמירה דותן: קרן, תודה רבה.
עמירה דותן: אלה שלושת הנושאים שאת מעלה.
עמירה דותן: בנושא הראשון, מאוד חשוב לי לדעת האם אתם יכולים להגיע לאותו בסיס נתונים או הבנת הדברים שאנחנו נדון עליהם כדי לעזור לנו, ואם נצטרך שוב לסייע, בשמחה רבה.
יוסף וסרמן: אני רוצה לפתוח ולומר שיש לציין שחל שיפור דרסטי בין מה שהיה עד 2004 ומאז 2004 כאשר כל נושא בתי הדין עברו לסמכותו של שר המשפטים.
יוסף וסרמן: צריך להפריד בין מה שהיה עד 2004, אז הם היו תחת סמכות שר הדתות, ומ-2004 עד 2008.
יוסף וסרמן: המשפט שמסכם בדוח מבקר המדינה אומר ש"על כל הנוגעים בדבר, בכלל זה שר המשפטים, לעשות את כל הצעדים המתבקשים כדי לשפר את השירות ולהקל על מצוקת הנזקקים לשירות בתי הדין".
יוסף וסרמן: אני הולך כאן לכיוון שונה לחלוטין.
יוסף וסרמן: הכתובת היא לא הנהלת בתי הדין אלא בעיניי הכתובת היא שר המשפטים.
יוסף וסרמן: מרגע ששר המשפטים אחראי לגבי בתי הדין, הוא היה צריך להיות כאן או בוועדות בהמשך ולומר למה עדיין קיימים ליקויים.
יוסף וסרמן: אני הגשתי מסמך לאור ניסיון העבודה המעשי והיום יומי בבתי הדין.
יוסף וסרמן: נכון שאנחנו מדברים היום על שדרוג, מדברים כאן על נושאים, ואני ממליץ לגבירתי היושבת-ראש לדון על הדברים הטכניים והדברים האלה, כך בונים בניין חדש וכאשר היסוד הוא חזק, אנחנו נתקדם מהר מאוד.
יוסף וסרמן: הגשתי מסמך שחבל שלא הופץ.
דורית ואג: הוא הופץ באתר הוועדה.
דורית ואג: מאתמול הוא נמצא באתר.
דורית ואג: חברי הכנסת קיבלו לידם את הנייר.
עמירה דותן: מנהלת הוועדה היא המנהלת הכי טובה בכנסת.
יוסף וסרמן: אני מתנצל.
יוסף וסרמן: לגבי קבלת קהל.
יוסף וסרמן: אני חושב שצריך להחליט לגבי שעת הפתיחה.
יוסף וסרמן: לא יתכן שבשעה 8:30 מתחיל דיון וב-8:30 פותחים את המזכירות.
יוסף וסרמן: אנחנו לא יכולים לגשת ולהוציא מסמך מסוים.
עתניאל שנלר: מי זה אנחנו?
יוסף וסרמן: עורכי הדין, הטוענים הרבניים והצדדים.
עמירה דותן: אתה מדבר כרגע על פתיחת המשרדים.
יוסף וסרמן: כן.
יוסף וסרמן: על שעת פתיחת המשרדים.
שמעון יעקובי: מתי פותחים בבתי המשפט?
עמירה דותן: אנחנו לא עושים השוואות.
עמירה דותן: אתה מוזמן לדיון בשעה 8:30?
עמירה דותן: מה אתה צריך לעשות אז במזכירות?
יוסף וסרמן: אם אני רוצה לראות אם הצד השני הכניס משהו, אם אני רוצה לברר משהו, אני לא יכול.
יוסף וסרמן: אני אומר שיש דברים שמכניסים ברגע האחרון, יום לפני כן.
יוסף וסרמן: לפעמים יש מספר תיקים שחשוב מאוד להעלות אותם לאותו דיון, אבל כלל הציבור, האנשים שבאים ורוצים לקבל שירות מהמזכירות, לדעתי לא יכול להיות שאותו פקיד, אותו ראש ענף שצריך לתת תשובות וצריך לפתוח את התיק, יתחיל את עבודתו ביחד עם הדיינים.
עמירה דותן: בשבוע שעבר ראינו שהמזכירים, ראשי הענפים, מגיעים ומתחילים לעבוד בשעה מסוימת – יכול להיות שבמקומות אחרים זה אחרת – וזה לא מה שקורה באותו רגע.
עמירה דותן: זאת אומרת, המזכירות דנה או בפתיחת תיק או באינפורמציה אחרת שצריך לקבל הצדדים, וזה לא באותה דקה שמתקיים הדיון.
עמירה דותן: אני רוצה להבין את מה שאתה אומר כדי לראות אם יש כאן נקודה.
יוסף וסרמן: אני חוזר ואומר שאני חושב שצריכים לקבל שירות לפני התחלת הדיונים אצל הדיינים.
יוסף וסרמן: אם הדיינים מתחילים ב-8:30, אני חושב שצריך להיות פתוח לקהל כדי שניתן יהיה לפנות לראש הענף, לפחות לברר, לשאול ולקבל תשובה.
יוסף וסרמן: אני לא אומר באיזה שעה מגיעים, כי יכול להיות שהם מגיעים ב-6 בבוקר, אבל לפתוח את השירות לקהל של הפקידים יחד עם הדיינים, לדעתי זה לא תקין.
עמירה דותן: הבנתי אבל לא הבנתי למה.
יוסף וסרמן: מכיוון שאי אפשר לקבל שירות.
יוסף וסרמן: אם תבואי אתי ביום ראשון לבית הדין בירושלים, תראו מה קורה כאשר כולם נכנסים – קבלת קהל, עורכי דין – באותה שעה.
יוסף וסרמן: זה רץ לדיון, זה רץ לפה, למה?
יוסף וסרמן: למה שאנשים שלא באים לדיון לא יוכלו להיכנס עשר דקות לפני כן כדי לקבל את השירות?
יוסף וסרמן: מדוע כולם מוזמנים לשעה 8:30?
שמעון יעקובי: אלה קטיגוריות שונות.
עמירה דותן: אתה מדבר כרגע על הנושאים המינהליים כדי לבנות את הבניין בצורה טובה.
יוסף וסרמן: רק על הנושאים המינהליים.
יוסף וסרמן: נושא של הזמנים לדיונים.
יוסף וסרמן: גבירתי, אם אומרים כאן שזה מתחיל ב-9, לדעתי זה לא בסדר מכיוון שגם הזימון לדיונים האחרונים הוא בסביבות 12:00-12:30.
יוסף וסרמן: בסך הכל נשאר נטו לדון בתיקים רבים כשעתיים-שעתיים וחצי.
יוסף וסרמן: אני ממליץ שהדיונים והזימונים לצדדים יהיו לפחות משעה 8:30 עד 14:00 מכיוון שכך נוכל לסיים חלק גדול מהתיקים ואין שום סיבה להזמין את כולם לשעתיים וחצי עבודה בסך הכל.
יוסף וסרמן: אני יודע שיש שיפור דרסטי, ואני אומר את זה לרב בן-דהן.
יוסף וסרמן: אם לפני כמה שנים כולם היו מוזמנים לשעה 8:30 לדיון והיו נכנסים ב-12:30, היום יש שיפור.
יוסף וסרמן: עדיין לא עובדים בהתאם להנחיות מנכ"ל בתי הדין ועדיין יש ברשימת המוזמנים מספר תיקים לאותה שעה.
יוסף וסרמן: אפשר לראות כמה אנשים מוזמנים לאותה שעה.
יוסף וסרמן: מעבר לכך, נותנים זמן כל כך מועט לדיון.
יוסף וסרמן: לי היה אתמול דיון קשה ביותר וקיבלתי רבע שעה והייתי לבד, אבל היו אחרים שהוזמנו לאותה שעה, שני תיקים או שלושה תיקים שקיבלו רבע שעה.
יוסף וסרמן: איך יתכן?
יוסף וסרמן: לא מצליחים אפילו לומר את שמנו ולומר את הנושא של התביעה.
יוסף וסרמן: אני יודע שבחוץ יש לחץ וצעקות ובית הדין חייב לסיים את הדיון ולקבוע דיון המשך.
יוסף וסרמן: אנחנו כבאי כוחם של הצדדים, אין לנו בעיה, אבל כואב לי על כך שהלקוח משלם לי כסף חינם כי אני מגיע לשם ובקושי אני יכול לומר את הדברים במשך חמש דקות וכבר נקבעת לי פגישה כעבור חודש וחצי.
יוסף וסרמן: דובר כאן על פרוטוקולים.
יוסף וסרמן: אכן, יש שיפור גדול אבל אני חושב שצריך לתת תוספת כוח אדם.
יוסף וסרמן: אין היום מי שידפיס.
יוסף וסרמן: אם אני נכנס לדיון ולפעמים יש דיין שהוא בעצמו צריך להקשיב לי וגם לכתוב את הפרוטוקול, זה לא יתכן.
יוסף וסרמן: שופט, אם הוא היה במצב כזה, היה סוגר את המשרד ולא היה חוזר לבית המשפט עד שלא היו נותנים לו את האמצעים.
יוסף וסרמן: לא יכולים לגזור על בתי הדין והדיינים רמה שווה כל זמן שלא נותנים תנאים שווים.
יוסף וסרמן: לגבי החלטות.
יוסף וסרמן: לצערי יש הרבה פעמים שנותנים החלטות במעמד צד אחד וזה טופל, אבל צריך באמת להקפיד על הדברים כי לא ייתכן לתת החלטות במעמד צד אחד.
אברהם מיכאלי: אתה לא מתכון במעמד צד אחד אלא בהיעדר הצדדים.
יוסף וסרמן: לא, במעמד צד אחד.
יוסף וסרמן: צד אחד זה הגבר או האישה עם בא כוחו, הצד השני לא מופיע בכלל בגלל כל מיני סיבות ולא משנה מה הן, אבל אז לא צריך לתת החלטה.
יוסף וסרמן: לי יש החלטה כזאת מלפני שלושה שבועות ואני לא רוצה לשים אותה על השולחן כדי להוכיח את הדברים האלה.
עמירה דותן: אתה אומר שיש מקרים כאלה?
עמירה דותן: אתה אומר שזה לא בא בחשבון.
יוסף וסרמן: לא בא בחשבון.
יוסף וסרמן: לפני שנותנים החלטה, צריך לשמוע את שני הצדדים אבל לא לתת החלטה ואחרי כן זה מחייב את הצד השני להגיש ערעור ולהשקיע כל כך הרבה זמן וכסף.
יוסף וסרמן: יש פה מושג של הרכב יחיד בבתי הדין.
עמירה דותן: דן יחיד.
יוסף וסרמן: לא, הרכב יחיד.
יוסף וסרמן: שלושה דיינים נקראים הרכב.
יוסף וסרמן: הרכב כזה נמצא למשל בבית דין אחד באשדוד.
יוסף וסרמן: קורה לפעמים בידיעה, בתיאום ובהסכמה של מנכ"ל בתי הדין שיומיים בשבוע הם מתחלקים, כל אחד לוקח חדר והופך לדיין יחיד ויתכן שיש לפי התקנות דברים שניתנים לדיון בפני דיין יחיד.
יוסף וסרמן: כלומר, שמותר לדון בפני דיין יחיד ולא צריך הרכב של שלושה.
עתניאל שנלר: יש מצב שפעם יש הרכב ופעם יש דן יחיד באותו תיק?
יוסף וסרמן: לא, לא באותו תיק.
יוסף וסרמן: זה שהדיינים מתחלקים זה טוב כי יש לחץ של תביעות ואנשים מחכים.
יוסף וסרמן: אני מגיע לשם לדיון, אבל אני בהמשך דיון גירושין ואני חייב הרכב.
יוסף וסרמן: כאשר אני נכנס למזכירות ושואל מה עשו לי, אומרים לי שזה ידוע.
יוסף וסרמן: אם זה כך, למה הזמינו אותי?
יוסף וסרמן: שיכתבו לי שהיום אין הרכב.
יוסף וסרמן: לא חבל על המסכנים האלה שמשלמים כסף עבור היום הזה?
יוסף וסרמן: לכן אני אומר שבמידה שזה חייב להיות כך, צריך להנחות את מזכירי בתי הדין לא להעיז לשלוח זימון לתיק שחייב להיות בו הרכב וזה כדי למנוע נזק לאותם האנשים.
יוסף וסרמן: השבוע היה לי דבר שהוא יוצא מן הכלל.
יוסף וסרמן: אני מייצג רב שהגיש תביעה נגדו רב אחר.
יוסף וסרמן: הסמכות הבלעדית לדון בתיק הזה היא בידי מועצת הרבנות הראשית.
יוסף וסרמן: היה טיפול במועצת הרבנות הראשית.
שמעון יעקובי: אתה מביא לכאן תיקים אישיים?
שמעון יעקובי: זה לא לעניין.
יוסף וסרמן: בגלל שזה פוגע בך?
שמעון יעקובי: פוגע בי?
שמעון יעקובי: בכלל לא.
יוסף וסרמן: תגיב ברגע שאני אסיים.
יוסף וסרמן: התיק הזה, למרות שהצלחתי לדחות אותו בבית הדין לפני שנה ולומר לדיינים שאסור להם לדון בו מכיוון שהסמכות הבלעדית היא בידי מועצת הרבנות הראשית, חזר לפני חודש בחזרה לבית הדין בבקשת כתב סילוק נגד אותו רב.
יוסף וסרמן: יש לי את פסק הדין כאן ואני לא רוצה להראות אותו כי מדובר בנושא אישי, אבל כתוב שמכיוון שלמועצת הרבנות הראשית לישראל אין את הזמן ליישם את החלטות מועצת הרבנות הראשית, אנחנו, בתי הדין, שהזמן עומד לרשותנו, יכולים ליישם את החלטת מועצת הרבנות הראשית.
יוסף וסרמן: אני בעד הרחבת סמכויות בתי הדין אבל לא על חשבון הנזקקים לגט, לא על חשבון העגונות.
יוסף וסרמן: אני אומר שגם אם בית הדין רוצה לעזור למועצת הרבנות הראשית ליישם את החלטות מועצת הרבנות הראשית, לא לעשות את זה בשעות הבוקר אלא לקבוע את ההרכבים בשעות אחר הצהרים.
יוסף וסרמן: כל שעות הבוקר אסור לדון בשום תיק פרט לנושא גירושין ונושא מעמד אישי.
יוסף וסרמן: כל נושא של הצהרות בנות דתיות, בוררות וכולי, אני בעד זה, הרכב מיוחד יתחיל משעה 3:00 אחר הצהרים.
יוסף וסרמן: תבינו, זה פוגע בקבלת זמנים לדיונים לאותם הצדדים שהפסיקו את הדיון שלהם באמצע ועכשיו אני צריך לחכות בגלל דיונים כאלה לעוד חודשיים-שלושה.
יוסף וסרמן: לכן אני בא מתוך כאב אבל מתוך ביקורת בונה.
יוסף וסרמן: לפני שנטפל בכל הדברים הגדולים של ביטולי גיטין, אם נעשה את הסדר הזה, זה יעזור.
יוסף וסרמן: לגבי הפגרה קורה כאן דבר מאוד מוזר.
יוסף וסרמן: אין בכל בית דין בארץ תורנות פגרה של דיינים.
יוסף וסרמן: חייבת להיות תורנות פגרה של דיין והדבר הזה צריך להתפרסם לפחות חודש שמראש לגבי כל בית דין.
יוסף וסרמן: צריך לדעת כיצד אפשר לפנות אל כל דיין תורן ובאיזה שעות.
יוסף וסרמן: אם הדבר הזה יהיה ידוע מראש, זה יכול לחסוך הרבה מאוד.
יוסף וסרמן: בזה סיימתי את דבריי אבל אני רוצה לומר שאין ספק שיש שיפור דרסטי אבל עדיין זה לא אומר שאנחנו צריכים להגיע לסטטוס קוו ולומר דיינו.
יוסף וסרמן: כאן, כמו בכל מערכת, צריך לשאוף תמיד להתקדם קדימה.
יוסף וסרמן: אני אומר את זה לעמיתיי ולידידיי מתוך רצון טוב ומתוך רצון להגיע לקונצנזוס ולקדם את המערכת לטובת כלל הנזקקים למערכת הזאת.
סוזן וייס: אנחנו מייצגות נשים לא בבית הדין היום אלא מחוץ לבית הדין כי אנחנו הגענו למסקנה שכדי לשפר את בית הדין, זה לא יהיה מבפנים אלא מבחוץ.
סוזן וייס: אנחנו פונים לבג"ץ ולבתי משפט לענייני משפחה כדי שהם יגיבו למה שאנחנו רואות כעוולות די רציניות של בית הדין הרבני.
סוזן וייס: אני רוצה לדבר בצורה רחבה על אי תפקוד בית הדין הרבני, אבל מאוד קשה להסביר את אי התפקוד ואת הבעיות בהנהלה ולכן הבאנו לכאן לקוחה שמבלה רק שמונה או תשע שנים בתוך בתי הדין הרבניים והייתי רוצה לתת לה את זכות הדיבור כדי שהיא תסביר על קצה המזלג מה עובר עליה בתוך בתי הדין, אז אני חושבת שתוכלו ולהרגיש קצת מה קורה שם.
שמעון יעקובי: הזמנתם גם את בעלה?
שמעון יעקובי: אתם רוצים לערוך כאן משפט?
קריאה: הוא לא מגיע לרבנות כבר תשע שנים.
שמעון יעקובי: זה לא ראוי.
שמעון יעקובי: יש איסור פרסום על הליכי בית הדין, זה לא מתאים וזה בניגוד לחוק.
שמעון יעקובי: אני חושב שהוועדה צריכה להתייעץ עם היועצת המשפטית לפני ששומעים אותה.
שמעון יעקובי: אם זה הליך תלוי ועומד, אין מקום לשמוע את הדברים כאן, ואם כן יש מקום, צריך להזמין גם את בעלה ולשמוע גם אותו.
קריאה: הוא לא יגיע.
שמעון יעקובי: מאיפה את יודעת?
עמירה דותן: אנחנו לא מדברים על תיק אלא על התנהלות.