GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מנחם בן-ששון: אני פותח את ישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט בנושא תקנות חובת המכרזים (תיקון), התשס"ז-2007.
יואל בריס: היינו בתקנה 3, שזו תקנת הפטורים.
יואל בריס: דילגנו על פסקה (13) כדי לאפשר למשרד לביטחון פנים, למשטרה, להציג את פסקה (20) ואני מציע שנחזור לפסקה (13) ומשם נמשיך.
יואל בריס: פסקה (13) עניינה פטור לרכישת תרופות, נסיובים, תרכיבים וציוד רפואי, כאשר המצב היום הוא שהדברים האלה – הנסיובים, התרכיבים והציוד הרפואי – פטורים לגמרי מחובת מכרז ואנחנו מציעים להעביר את זה לתקנה של מכרז עם משא ומתן, תקנה 7.
יואל בריס: ההמלצה הזאת מתבססת על ההמלצות של דוח הצוות הבין-משרדי שעסק בין השאר בביטול סעיפי פטור פרטניים.
יואל בריס: רק לציין שבאופן דומה, גם לגבי קופות החולים, נקבע שרכישת תרופות שבסל התרופות בחוק ביטוח בריאות ממלכתי וציוד רפואי מתכלה, הוא נעשה בדרך של בדיקת הצעות, שגם זה איזשהו הליך של מעין מכרז.
יואל בריס: בכל מקרה, כאן אנחנו מציעים לבטל את הפטור המוחלט הזה ולהעביר אותו למשא ומתן.
מנחם בן-ששון: זה נקרא מכרז פומבי מוגבל.
מנחם בן-ששון: למה אתה קורא לו כאן תקנת מכרז עם משא ומתן?
יואל בריס: יש שני סוגים של מכרזים מוגבלים.
יואל בריס: מכרז מוגבל הוא או מכרז עם משא ומתן שהוא מוגבל במובן זה שהשקיפות והשוויון נפגעים במידת מה בגלל קיומו של משא ומתן.
יואל בריס: המכרז המוגבל השני הוא מכרז מהיר ממוכן.
מנחם בן-ששון: זה מופיע בהגדרות?
איתמר גלבפיש: בסעיפי ההגדרות.
מנחם בן-ששון: סליחה שאני מנסה להבין.
מנחם בן-ששון: כתוב כאן "מכרז פומבי מוגבל – מכרז ממוכן מהיר או מכרז פומבי שמנוהל בו משא ומתן עם מציעים למכרז".
מנחם בן-ששון: למה לא פיצלת אותו לשניהם וקראת לו בשני שמות שונים?
יואל בריס: כי מבחינת המדרג, יש כמה עניינים בהם לשני סוגי המכרז האלה יש מאפיינים דומים ודין דומה.
יואל בריס: למשל, כאשר דיברנו על המדרג של המכרזים, אחרי המכרז הפומבי הרגיל, בא המכרז הפומבי המוגבל ואחרי זה המכרז הסגור.
יואל בריס: לכן זאת הקטגוריה של המכרז הפומבי.
מנחם בן-ששון: למה לא תיתן כאן לנסיוב, תרופות וציוד רפואי את שתי האפשרויות?
מנחם בן-ששון: למה ללכת על מכרז ממוכן?
מנחם בן-ששון: שהרי החברות שם נעות במסלקות.
יואל בריס: המכרז הממוכן המהיר בא לענות על בעיה מעט שונה, להבנתי.
יואל בריס: הוא בא לענות על מצב בו יש סבך בירוקרטי.
איתמר גלבפיש: הערה לגבי רכישת בעלי חיים ייחודיים.
יואל בריס: הסעיף הקטן הבא הוא הנושא של פטור לרכישת בעלי חיים ייחודיים וגם את הפטור הזה אנחנו מציעים לבטל.
מנחם בן-ששון: אבל כאן הצעת משהו אחר.
יואל בריס: לא, לגבי בעלי חיים בכלל.
מנחם בן-ששון: רק עדכנת את הסכום.
יואל בריס: לא, פשוט ביטלתי את בעלי החיים הייחודיים.
איתמר גלבפיש: סעיף 13(ג) נמחק.
יואל בריס: אני עדיין בתוך פסקה (13).
משה שרוני: איך הגיעו מ-500 אלף ל-770 אלף?
איתמר גלבפיש: אינפלציה.
איתמר גלבפיש: הצמדה למדד.
מנחם בן-ששון: בפגישה הקודמת מישהו הציע שבמקום זה ניתן סכום יותר עגול.
משה שרוני: אפשר לכתוב 800 אלף כך שהסכום הוא עגול.
מנחם בן-ששון: אמרנו בפעם הקודמת שנבדוק את זה.
מנחם בן-ששון: אתה יודע שהעגול הזה יהיה טוב לחודשיים-שלושה ואחרי כן שוב נצטרך לעדכן.
מנחם בן-ששון: אם כך, צודק חבר הכנסת שרוני.
מנחם בן-ששון: הטענה שלו היא טענה.
מנחם בן-ששון: הוא אומר שתעלה את זה ל-800 ואם אתה לא רוצה להצמיד אותו, על אחת כמה וכמה, תחיה עם מספר סביר.
מנחם בן-ששון: את זה לא ידעתי אלא חשבתי שתוך יומיים הסכום יהיה 847 וחצי, אבל אם משאירים את זה צמוד, אני אתך.
קריאה: אני מציע לעדכן את המספר בצורה אחידה.
מנחם בן-ששון: נדמה לי שבפעם הקודמת אמר את זה חבר הכנסת לוי.
מנחם בן-ששון: תרשמו לכם גם את הערתו של חבר הכנסת שרוני, לאור ההערה הכנה שלך שאתם לא הולכים לעשות הצמדות נוראות.
מנחם בן-ששון: מכל הכיוונים כדאי לפשט את זה.
קריאה: הסכום 770 מעודכן לספטמבר אשתקד.
קריאה: אנחנו עשינו לו איזשהו עיגול.
משה שרוני: אל תדבר על אינפלציה.
משה שרוני: יכול להיות שמחיר התרופות יעלה בצורה משמעותית.
יואל בריס: רשמנו את ההערה.
איתמר גלבפיש: הערה לגבי החיות.
מנחם בן-ששון: מה נאמר שם?
איתמר גלבפיש: לצערי הרב הנוסח של התקנות בהתאם לתקנות הקיימות.
איתמר גלבפיש: אני הצעתי אז ליועצת המשפטית שם הצעה שאין בה הרבה טעם, שאולי הם יחכו עם התקנות כי כניסת התקנות של האוניברסיטאות הוא במחצית השנה.
איתמר גלבפיש: לכן למעשה תקנות המכרזים של המוסדות האקדמיים, לפני שהם ייכנסו לתוקף, אני מקווה שאנחנו נסיים לפני כן ונתקן אותן כך שתהיה להן משמעות כי לחלק מהסעיפים לא יהיה שם משמעות ברגע שנסיים את התיקון כאן.
איתמר גלבפיש: נזכרתי בזה בגלל העניין של בעלי חיים ייחודיים.
מנחם בן-ששון: לא הבנתי מה הם חוקקו שם.
איתמר גלבפיש: הם החילו את התקנות האלה בתיקונים מסוימים.
מנחם בן-ששון: את התקנות הישנות?
איתמר גלבפיש: כן, כי אין חדשות בינתיים.
מנחם בן-ששון: אז אין פטור.
איתמר גלבפיש: לא, יש פטור כי התקנות קיימות.
איתמר גלבפיש: יש כל מיני מודיפיקציות בדומה לחלקים שקיימים בתקנות המכרזים שלנו לגבי המוסדות האחרים שאינם משרדי ממשלה כמו החברות, כמו קופות החולים.
איתמר גלבפיש: זה מתברר בערך על אותו מודל.
איתמר גלבפיש: סכומים שונים בפטורים ועוד דברים כאלה.
איתמר גלבפיש: נזכרתי בזה בגלל בעלי החיים שנדמה לי שהיה נראה לי כאילו אלה הקליינטים של בעלי החיים ולמה לניסויים וכל מיני כאלה הורידו את הפטורים.
יואל בריס: לגבי בעלי החיים באוניברסיטאות הרחבנו את הפטור.
יואל בריס: הכרנו בפטור לרכישת בעלי חיים, אם אני זוכר נכון ואני כרגע מדבר מהזיכרון, לא רק לגבי בעלי חיים ייחודיים.
איתמר גלבפיש: מי הם בעלי חיים ייחודיים?
מנחם בן-ששון: קופים.
מנחם בן-ששון: מה עוד יכול להיות?
מנחם בן-ששון: הם טרנס-גנים.
מנחם בן-ששון: בונים אותם לפי הזמנה.
מנחם בן-ששון: אתה רוצה עכבר עם מחלת סרטן כדי לראות אם אתה מסוגל לרפא אותו, אז אתה מזמין אותו לכתחילה עם מחלה כזאת.
מנחם בן-ששון: אתה רוצה עכבר ללא שערות כי אתה רוצה לבדוק אם אתה יכול להצמיח לו שערות.
מנחם בן-ששון: אתה מהנדס אותם ולאחר מכן אתה מבצע בהם את הניסוי.
מנחם בן-ששון: לא לזה הכוונה?
מנחם בן-ששון: מה ההבדל בין עכבר המעבדה לבין עכבר הכפר?
עומר דקל: אם מה שאדוני אומר הוא נכון, אין צורך בפטור הזה.
עומר דקל: ממילא יש פטור.
עומר דקל: במדינות לא יותר קטנות מישראל, כמו למשל ארצות-הברית, יש 12 הוראות פטור.
עומר דקל: כלומר, יש פה ריבוי עצום של הוראות פטור ובחלקם הם חפיפה.
עומר דקל: למשל, בעלי חיים ייחודיים, זה בדיוק נכנס להגדרה של ספק יחיד.
עומר דקל: אם יש רק אחד שיודע לתת עכברים מסוג כזה, לא צריך את הפטור הזה.
מנחם בן-ששון: אבל יש רבים.
מנחם בן-ששון: עכברים טרנס-גנים אתה יכול להזמין ודאי במאה מעבדות.
עומר דקל: אם זה כך, למה שלא נעשה ביניהם תחרות?
עומר דקל: אם יש הצדקה לפטור, זה בגלל שזה ספק יחיד.
מנחם בן-ששון: לי יש שאלה משפטית.
מנחם בן-ששון: לו לא אמרתי שום דבר לגבי הטרנס-גנים, אני רוצה לשאול את השאלה האחרת.
מנחם בן-ששון: האם הבנתי נכון שכאן הורדנו את הפטור ואילו הם השאירו את הפטור?
מנחם בן-ששון: אז השאלה החקיקתית קיימת.
יואל בריס: אני לא יודע לומר לגבי בעלי החיים הייחודיים אבל כן, שיטת התחיקה של התקנות של המוסדות להשכלה גבוהה היא שלוקחים את התקנות האלה ומחילים אותן על המוסדות כאשר מבצעים בהן התאמות.
יואל בריס: למשל, יש שם התייחסות ספציפית לעניין רכישת ספרות מדעית, לעניין רכישת ציוד מעבדה, כל מיני עניינים שהטרידו אותם, התקשרות עם אגודת סטודנטים וכולי.
יואל בריס: לכן התקנות שלהם, גם אם התקנות האלה יותקנו לפני התקנות של המוסדות להשכלה גבוהה, יש לצפות שהתקנות של המוסדות להשכלה גבוהה בכל זאת ייכנסו לתוקף לפני אלה.
יואל בריס: נצטרך אחרי כן לחזור ולתקן את התקנות ההן.
מנחם בן-ששון: לא נחה דעתי ואומר לך למה.
מנחם בן-ששון: לא משום שיש לי עמדה אלא משום שאני חושב שאני צריך לשמוע את עמדת האנשים.
מנחם בן-ששון: אתם זוכרים שאמרתי את זה גם למפרסם הממשלתי.
מנחם בן-ששון: אני צריך לשמוע.
מנחם בן-ששון: אלה לא רק המוסדות להשכלה גבוהה אלא הגופים שמבצעים היום ניסויים הם גופים משלושה אפיקים.
מנחם בן-ששון: הגוף האחד הוא המוסדות למחקר בסיסי, הגוף השני הוא המוסדות למחקר יישומי ממשלתיים, דמוי מכון וולקני ונספחיו כאשר יש לך ברחבי הארץ שבעה מרכזי מחקר כאלה, והגוף השלישי הוא חברות תעשייתיות וכאן יש שאלה אם מדובר בחברות לקוסמטיקה או לא.
יואל בריס: לא חל עליהן.
מנחם בן-ששון: אתה אומר שזה לא חל כי זה ממשלתי אבל אולי לאחד מהם יש קשרים תאגידיים ויש לך אצלו 50 אחוזים של המניות.
מנחם בן-ששון: אני לא יודע, אבל הבעיה היא אותה בעיה.
מנחם בן-ששון: כל אחד רוצה פטור ממכרז.
מנחם בן-ששון: אתה לא רוצה לתת לו בגלל תקינות.
מנחם בן-ששון: אתה אומר שאתה לא רוצה שכל הגופים יעשו קרטל כשהם עומדים מול חברה להזמנת בעלי חיים, אבל כדאי לשמוע מה הם אומרים לפני שאנחנו אומרים שהם בעלי פטור מחוץ לפטור, ודאי כאשר היה להם פטור והוצאתי אותם.
יואל בריס: הדבר היחיד שאני יודע לחזור ולומר הוא שלמרות שמדובר בתקנות, הן הופצו כתזכיר חוק והוצבו באתר האינטרנט של משרד האוצר לתקופה של מספר שבועות ולאחר מכן קיבלנו הערות.
יואל בריס: יש לי קלסר עבה של הערות שהתקבלו ואחר כך הטמענו אותן והגענו לקבינט החברתי-כלכלי ושם נשמעו הערות משרדי הממשלה.
מנחם בן-ששון: אומר לי היועץ המשפטי שיש התנגשות בין החוקים.
איתמר גלבפיש: אני אדגיש שאפשר גם ללכת לפי התקנות של האוניברסיטאות, אם הם יחליטו שם בפורום הרלוונטי למוסדות האקדמיים שהוא ועדת החינוך לפי חוק ההסדרים האחרון.
מנחם בן-ששון: אבל אלה לא רק המוסדות האקדמיים אלא יש לך היבטים של תעשייה ויש לך היבטים של מחקר ממשלתי.
איתמר גלבפיש: ההיבטים של תעשייה לרוב לא ייכנסו כאן
איתמר גלבפיש: ברגע שהם פרטיים ולא ממשלתיים.
מנחם בן-ששון: מה עם מחקר ממשלתי?
איתמר גלבפיש: אני לא יודע מה זה מחקר ממשלתי.
מנחם בן-ששון: אני אומר לך.
מנחם בן-ששון: יש לך מחקר ממשלתי שנעשה כמו שאמרתי במכון וולקני שהוא מכון ממשלתי ויש לו שלוחות ברחבי הארץ.
מנחם בן-ששון: יש מספר מכוני מחקר שהם בשיתוף עם משרד החקלאות.
יואל בריס: לגבי האוניברסיטאות עבדנו לבקשה שהתקבלה מוועדת החינוך.
יואל בריס: עבדנו אתם בשיתוף פעולה ובסופו של דבר ממש עד לפסיק האחרון.
מנחם בן-ששון: תניח את דעתי שהעניין הזה פתור.
מנחם בן-ששון: אם לא, תזמין אותם לכאן ונשמע אותם.
מנחם בן-ששון: אמרתי, אלה לא רק אוניברסיטאות אלא אני חושב שיש גם כמה מכוני מחקר.
מנחם בן-ששון: אני פשוט מכיר אותם מטיולים בארץ, בערבה, בגליל.
יואל בריס: ברשות אדוני אני ממשיך לפסקה (15), התקשרות לשכירת מקרקעין הקטנים מ-500 מטרים לפחות מחמש שנים.
יואל בריס: שוב, פטור פרטני כזואיסטי.
יואל בריס: אני יכול לומר שמשרד האוצר הוא הצרכן הגדול בדיור הממשלתי של נושא שכירת המקרקעין.
מנחם בן-ששון: מי השוכרים?
יואל בריס: מדינת ישראל.
יואל בריס: מדינת ישראל שוכרת משרדי ממשלה במקומות השונים.
מנחם בן-ששון: לזה אתה אומר שאתה רוצה שיהיה מכרז.
יואל בריס: היום עושים מכרזים אזוריים או תביעות כאלה ואחרות לאיתור מקרקעין לשכירות ולכן אין צורך בפטור גורף, גם לא לשכירת מקרקעין קטנים לתקופה קצרה.
מנחם בן-ששון: בתקנות של הצבא יש פטור כזה?
יואל בריס: אני מניח שכן.
מנחם בן-ששון: עומדים לבטל אותו?
יואל בריס: מילה על מערכת הביטחון.
יואל בריס: במערכת הביטחון המצב הקיים הוא שיש לה תקנות נפרדות שמאושרות על ידי שר הביטחון בהתייעצות עם שר האוצר ובאישור ועדה זו.
יואל בריס: התקנות האלה משקפות נוהג שונה לעניין הרכש.
יואל בריס: בהחלטת ממשלה שהובאה בהסכמה של שני המשרדים, לאור דרישה של משרד האוצר לפעול להאחדה או קירוב של שתי המערכות, הוקמה ועדה בין-משרדית בהשתתפות שני המשרדים לבחינת הנושא.
יואל בריס: לוועדה זו היו תתי-ועדות.
יואל בריס: בדקתי אחרי הדיון הקודם כאן ונמסר לי שהם בשלבים של טיוטות מתקדמות ומקווים להגיש לממשלה, לשרים, המלצות לעניין עדכון של תקנות המכרזים של מערכת הביטחון.
איל זנדברג: יש תאריך יעד לאמירה הזאת שבכוונתם לקדם?
איל זנדברג: זה משהו שיש לו ביטוי ארגוני?
יואל בריס: הם היו מוכנים לנקוב בתאריך שיגובש, אבל אני יודע איך זה.
יואל בריס: גם אם יש טיוטה מתקדמת, יכול להיות ברגע האחרון שיהיה עוד משהו קטן שיצטרכו להתגבר עליו.
יואל בריס: כך זה בוועדות.
מנחם בן-ששון: אין דבר יותר חי מדד-ליין.
איל זנדברג: השאלה אם יש טיוטה מתקדמת.
יואל בריס: יש טיוטה מתקדמת.
יואל בריס: בדקתי את זה והם אמרו שיש טיוטה מתקדמת והם מקווים להגיש אותה.
מנחם בן-ששון: כל הזמן אני שואל אותם.
מנחם בן-ששון: צריך לבטל קודם את ההכרזה של משרד הביטחון ואחרי כן הם יאמרו מה הם רוצים.
יואל בריס: אם אדוני ירצה לשמוע את עדכוני המחקר, בוודאי שכדאי להזמין את צה"ל ואת מערכת הביטחון לפני שמקבלים החלטה כזאת.
יואל בריס: מעבר לכך, אני חושב שזה עלול ליצור אנדרלמוסיה של ממש.
מנחם בן-ששון: חסר שזה יעלה את מחיר המטרים המרובעים של הדירות להשכרה.
יואל בריס: אפילו מבחינת הרכבי הוועדות, זה ממש פרוייקט מאוד גדול.
יואל בריס: בינתיים עורכת הדין דהרי בדקה ומצאה שיש להם גם פטור של 500 מטרים.
מנחם בן-ששון: זה נראה כל כך הומני ויפה.
יואל בריס: אנחנו משאירים אותו.
יואל בריס: היום המצב הוא שהפטור לנכה צה"ל עבור מזנון משרד ניתן על ידי אגף השיקום בצה"ל.
יואל בריס: מה שקורה היום הוא שאגף השיקום בצה"ל עושה גם את השיבוץ.
יואל בריס: הוא אומר שנכה פלוני ילך למזנון פלוני.
יואל בריס: אומרים שיש להם מזנון חדש בקומה 6 בבית חולים רמב"ם בחיפה, פונים למישהו ואומרים לו לקחת את המקום.
מנחם בן-ששון: אחרי כן מסתבר שאין שם מעלית.
יואל בריס: אנחנו מציעים שאגף השיקום יכין את רשימת נכי צה"ל שמתאימים.
מנחם בן-ששון: איזו פסקה זאת?
יואל בריס: זה יהיה במכרז הסגור, תקנה 4.
יואל בריס: לתקנה 4 אנחנו מוסיפים את סעיף קטן (9): "התקשרות עם נכה צבא הגנה לישראל לניהול מזנון משרד, בין מציעים עליהם המליץ אגף השיקום במשרד הביטחון".
מנחם בן-ששון: תשובה טובה.
יואל בריס: זה המנגנון שנראה לנו יותר ראוי.
מנחם בן-ששון: התייעצת עם ארגון נכי צה"ל.
יואל בריס: הפצנו את זה לכל משרדי הממשלה.
יואל בריס: אני לא אוכל לומר שקיימתי דיון נפרד עם ארגון הנכים או עם אגף השיקום.
מנחם בן-ששון: אני שואל מבחינת תקינות המהלך.
מנחם בן-ששון: ממה אתם חוששים?
מנחם בן-ששון: הרי הם ישמחו לזה.
מנחם בן-ששון: אם משרד הביטחון שחרר מעצמו את הסמכות הזאת, למה לא להעביר לארגונים?
מנחם בן-ששון: אתה השקעת כל כך הרבה עבודה בזה.
יואל בריס: אנחנו מדברים על 20(א), על הנושא של משטרת ישראל.
מנחם בן-ששון: לא, לפני כן.
מנחם בן-ששון: אני חוזר ל-17.
מנחם בן-ששון: האם לא כדאי לך לשלוח מכתב לארגון נכי צה"ל ולהסב תשומת לבם לסעיף 17?
יואל בריס: אם אדוני יבקש זאת, אני כמובן אעשה זאת.
יואל בריס: השאלה אם לארגון נכי צה"ל או לאגף השיקום.
מנחם בן-ששון: לא, עם אגף השיקום דיברת כי אחרת הם לא היו נותנים לך רשות לעשות זאת.
יואל בריס: אני אומר בכנות לאדוני שהפצנו לכולם, אבל לא הייתה לי תגובה ספציפית מאגף השיקום ולא פניתי ביוזמתי לאגף השיקום.
מנחם בן-ששון: אני אומר לך איך הייתי נוהג כאן.
מנחם בן-ששון: כאשר אני מגיע לחוק שאני חושב שיש בעל עניין שלא התייעצתי אתו, אני משתדל לעכב איזשהו מהלך וזה לא לצרכים פורמליים כי לפעמים יש זוויות שאתה לא יודע אותן.
: אני יכול להראות לך כמה תקדימים שמטריד אותנו אחר כך שלא קיימנו אתם שיתוף פעולה.
מנחם בן-ששון: ביקרו אותנו על כך שאנחנו רוצים להחיל תקנות חופש המידע.
איתמר גלבפיש: השאלה כמה זה משנה מבחינת נכה כזה או אחר או מבחינת המכרז הסגור.
איתמר גלבפיש: נראה שהרשימה היא רשימה סגורה.
מנחם בן-ששון: התשובה היא שהוא אמר לעצמו שאם אין לו קשרים טובים לאגף השיקום, עכשיו יהיה לו יותר סיכוי.
מנחם בן-ששון: הוא יכול לומר ששם אנשים רחמנים בני רחמנים, הם יודעים את הבעיות שלנו והם יודעים לטפל בנו אבל לעומת זאת משרד האוצר, אנחנו ניכנס לאנשי המכרזים והם לא יודעים על הצרות שלנו.
מנחם בן-ששון: שם ידעו לומר שמה שיש כאן זה טוב לפציעה שלו, יש אוויר, זה בקומה 4 וכולי.
מנחם בן-ששון: כמה טעמים יכולים להיות.
מנחם בן-ששון: בסוף הוועדה תחליט את מה שהיא תחליט אבל היא תדע שהיא החליטה מתוך שמיעת הגורמים האזרחיים השונים.
מנחם בן-ששון: אנחנו לא עושים את העבודה בחטף.
מנחם בן-ששון: אתם עשיתם עבודה של יום ולילה, וזה גם לא יעכב אם אתה שולח את המכתבים האלה.
מנחם בן-ששון: אתה שולח ומי שרוצה יגיב בכתב.
מנחם בן-ששון: אם אתה לא תעשה את זה, אני יכול לעשות את זה.
מנחם בן-ששון: היועץ המשפטי, זה יותר נכון שאני אעשה את זה?
יואל בריס: אני חושב שיותר מתאים שאני אעשה את זה.
יואל בריס: אלה תקנות של שר האוצר.
מנחם בן-ששון: תפנה ותן להם תאריך.
מנחם בן-ששון: תאמר להם שאתה מבקש את ההערות בכתב משום שאנחנו עומדים להשלים מהלך.
קרן דהרי: לכל בעלי העניין שמבטלים פטורים ספציפיים וייחודיים?
איתמר גלבפיש: היו כאן החלטות שקיבלנו בדיון הקודם לגבי חלק מהפטורים שלא שאלנו את בעלי העניין.
קרן דהרי: למשל לגבי הלפ"ם.
מנחם בן-ששון: שם היה לי המפנה.
מנחם בן-ששון: שמתי לב לכך שיש לכם תפיסה קוהרנטית מאוד, אינטגרטיבית מאוד, אבל שלארגונים יכולה להיות דעה של אידך גיסא שאני צריך לשמוע אותם.
יואל בריס: שם צמצמנו את הפטור - גם פה – ויש מצבים בהם מישהו נפגע.
מנחם בן-ששון: אלה הרי שני צדדים.
מנחם בן-ששון: בממונות ודאי זה שני צדדים, כאשר אחד מרוויח ואחד עלול להפסיד.
איתמר גלבפיש: בישיבה שעברה אישרנו את ביטול תקנה 3(10) לתקנות, שזה רשות לשיווק תוצרת חקלאית, מחקר ממשלתי.
איתמר גלבפיש: זה לא שהוועדה לא קיבלה החלטה בלי לשמוע את הגורמים.
מנחם בן-ששון: אני אומר לך איפה היה המהפך שלי.
מנחם בן-ששון: זה היה אחרי הלפ"ם.
מנחם בן-ששון: חשבתי שעבדו במשרד האוצר אחרת וכאשר הגענו ללפ"ם אמרתי שהם נמצאים כאן
מנחם בן-ששון: כי הם חברים ואחרים לא נמצאים כאן כי הם לא חברים.
מנחם בן-ששון: זה לא נכון, אבל כך אמרתי לעצמי.
מנחם בן-ששון: לכן אני אומר שצריך להיות שקוף כלפי המערכות ולומר להם ארגון פלוני ו ארגון פלמוני, עשינו את התקנות ותאמרו לנו מה שיש לכם לומר.
משה שרוני: משרד האוצר לא יכול לקבוע לכל המשרדים הממשלתיים מה שהוא רוצה אלא צריך לשמוע את המשרדים האחרים.
מנחם בן-ששון: אתה לא חולק עלי.
מנחם בן-ששון: מר בריס, רשמת לפניך.
יואל בריס: חזרנו לפסקה (20)(א), משטרת ישראל.
יואל בריס: בחצי משפט אני מחזיר אותנו לנקודה בה היינו.
מנחם בן-ששון: קיבלתי אתמול מכתב אבל עוד לא הספקתי להתעמק בו.
מנחם בן-ששון: את זה נשאיר לדיון הבא.
מנחם בן-ששון: אני צריך להסתכל לדברים לעומק.
מנחם בן-ששון: נשמע מהמשטרה גם מה אני יכול להפיץ ומה אני לא יכול להפיץ.
מנחם בן-ששון: יש לי שיחה אתם בעניין אבל לא הספקתי לקיים אותה לפני הדיון.
יואל בריס: פסקאות (21), (23), (24) ו-(26).
דוד רותם: מה עם (20)(א)?
מנחם בן-ששון: בפעם הקודמת היו לי הערות ולא רציתי לאשר אותו.
דוד רותם: גם אני לא רוצה לאשר.
מנחם בן-ששון: המשטרה אמרה משהו ואמרתי אני רוצה את זה בכתב.
מנחם בן-ששון: היא שלחה נייר ואמרתי שאני רוצה לדבר אתם.
דוד רותם: יש לי פה גם עניין עקרוני.
מנחם בן-ששון: גם לי.
מנחם בן-ששון: בפעם הקודמת אמרתי אם המשטרה, אז למה הצבא?
איתמר גלבפיש: זאת שאלה לא פשוטה.
איתמר גלבפיש: הנייר מסווג או לא מסווג ולכן זה לא פשוט לחלק אותו אלא לחלקים מהנוכחים בוועדה.
מנחם בן-ששון: הוא לא מסווג.
דוד רותם: אני במקומך לא הייתי נותן את המכתב הזה.
מנחם בן-ששון: אמרתי את זה.
מנחם בן-ששון: אני מציע לאסוף את הנייר, להוריד ממנו את הפסקה הראשונה ולשים אותו באינטרנט, אבל לא הספקתי לדבר אתם על כך.
דוד רותם: אם כן, אנחנו לא דנים ב-(20)(א) כרגע?
מנחם בן-ששון: הטלוויזיה שמחה על כך.
יואל בריס: בעיקרון אחד מהדברים שעלו גם בוועדת ליפשיץ שהזכרנו בפתיח הכללי, היה שאין טעם לפטור גוף ככזה ממכרזים.
יואל בריס: גם הטלוויזיה החינוכית, אם יש לה מאפיינים, המאפיינים האלה צריכים לבוא לידי ביטוי במקרה הספציפי.
יואל בריס: לכן אין סיבה לפטור בפטור גורף את הטלוויזיה החינוכית.
יואל בריס: הם לא הופיעו.
מנחם בן-ששון: אדוני יכתוב אליהם מכתב.
מנחם בן-ששון: זה אחד משלושים המכתבים שאדוני יכתוב.
יואל בריס: הם ממשלה.
איל זנדברג: גם הלפ"ם.
יואל בריס: הלפ"ם, הבאנו אותם אחרי שהוועדה העלתה שאלות שהרגשתי שאני לא אוכל מבחינה מקצועית להיות זה שיענה עליהן.
מנחם בן-ששון: אני לא מרגיש את זה לגבי הטלוויזיה.
מנחם בן-ששון: אתה יכול להיות רגוע, אבל אני לא רגוע.
מנחם בן-ששון: אדוני, אני לא מחייב אותך לשלוח את המכתבים, אני יכול לשלוח אותם, אבל אני חושב שזה יפה אם אתה עושה זאת.
מנחם בן-ששון: תאמר לי רק אם אתה לא שולח.
מנחם בן-ששון: תשלח גם אליהם מכתב ותפנה אותם לסעיף 21.
יואל בריס: שיווק בשר קפוא שיובא מחוץ לארץ.
יואל בריס: לא מצאנו שיש איזשהו שימוש ייחודי בסעיף הזה.
יואל בריס: לא מצאנו שיש לו איזשהו טעם מיוחד.
מנחם בן-ששון: כמה חברות כאלה יש?
יואל בריס: חברות לשיווק בשר שיובא מחוץ לארץ?
יואל בריס: אינני יודע.
יואל בריס: השאלה היא אם אנחנו עוסקים ביבוא.
מנחם בן-ששון: האם הממשלה עדיין מייבאת בשר?
משה שרוני: משרד התעשייה.
מנחם בן-ששון: זה יהיה מעניין לדעת כי אני חשבתי שכל שאלת הבשר הקפוא ירדה מן הפרק.
דבי מילשטיין: לא.
מנחם בן-ששון: כי הממשלה בעצם הפסיקה לייבא.
מנחם בן-ששון: זה הצד השני של סיפור מיטראל שפחות יודעים אותו.
משה שרוני: זה קשור למשרד התעשייה ששולח את השוחטים.
יצחק לוי: מה משמעות הסעיף הזה?
מנחם בן-ששון: שמורידים אותו מפטור.
יואל בריס: שאולי יהיה פטור.
יואל בריס: אם הממשלה תחליט שוב לייבא בשר מחוץ לארץ ולשווק אותו באמצעות משווקים, היא תצטרך לעשות מכרז או מכרז סגור או מה שלא יהיה לפי הכללים האלה.
יואל בריס: אין לה פטור גורף.
יצחק לוי: למה לא גם דגים?
יואל בריס: לדגים אין פטור.
יואל בריס: היום יש פטור לבשר.
יצחק לוי: ממילא אין פטור לדגים.
יואל בריס: אין פטור.
יצחק לוי: גם דגים פעם היו מייבאים.
מנחם בן-ששון: היום אתה מגדל אותם כאן.
יואל בריס: הממשלה הייתה מייבאת בשר ומשווקת אותו באמצעות משווקים מקומיים והיה להם פטור ממכרז לשיווק הזה.
יואל בריס: אני לא יודע אם מייבאים, ואם מייבאים, בוודאי שאין סיבה מיוחדת לפטור התקשרות כזאת ממכרז.
מנחם בן-ששון: זה מאושר, אתם לא צריכים לפנות לאיש.
מנחם בן-ששון: סעיף 24.
יואל בריס: אגב, הם הופיעו בפני הקבינט.
יואל בריס: הם טרחו ובאו בפני הקבינט.
מנחם בן-ששון: מי?
מנחם בן-ששון: 23?
יואל בריס: לא.
יואל בריס: 24.
מנחם בן-ששון: אני התכוונתי ל-23.
יואל בריס: יחידת הסמך העוסקת בדפוס המדפיס הממשלתי, היום יש לה גם כן פטור עד ל-300 אלף שקלים, שזה בסכומים עדכניים בוודאי יותר, בכל נושאי דפוס.
יואל בריס: היום יש להם פטור עד לסכום מסוים והפטור, לפי סעיף 24, מוגבל בסכום.
יואל בריס: אנחנו מוחקים את הפטור.
יואל בריס: אין צורך לפנות אליהם כיוון שהם כן ענו להפצה שהפצנו בין כל משרדי הממשלה והצבנו באתר האינטרנט.
יואל בריס: הם ביקשו להמשיך את הפטור, הם הביעו את העמדה הזאת בפני הקבינט החברתי הכלכלי והקבינט דחה את עמדתם.
יצחק לוי: אין טעם להשאיר את הפטור בסכום קטן יותר?
יצחק לוי: המדפיס הממשלתי צריך לעשות עבודות קטנות, אז הוא צריך לעשות ללא מכרז?
מנחם בן-ששון: כמו כל דבר.
מנחם בן-ששון: יעשה מכרז מהיר.
מנחם בן-ששון: חברים, מי שרוצה להתנגד, שיאמר לי.
מנחם בן-ששון: אני בעד לאשר.
משה שרוני: אנחנו עושים כאן ריכוזיות.
דוד רותם: זה הפוך.
דוד רותם: המנהל כבר לא מחליט למי זה יהיה אלא זה ילך למכרז.
יואל בריס: פסקה (26), התקשרות לביצוע עבודות פיתוח במתחם שבו יש כבר עבודה אחרת שמתבצעת.
מנחם בן-ששון: זה מכרז המשך?
יואל בריס: לא, זאת עבודה אחרת.
יואל בריס: לפעמים יכול להיות יתרון או ייעול למי שכבר נמצא.
יואל בריס: אנחנו אומרים שאפשר לעשות תהליך שבו יש למאן דהוא יתרון ויכול להיות שהיתרון הזה יבוא לידי ביטוי כאשר הוא יציע מחיר יותר זול, אבל זה לא אומר שבהכרח חייבים לתת לו את ביצוע העבודה.
דוד רותם: זה סעיף שהמחיקה שלו היא לא הגיונית.
איתמר גלבפיש: הוא לא רלוונטי כי הוא לפני תחילתו של החוק.
יואל בריס: אנחנו כאן מדברים על 13 שנים.
מנחם בן-ששון: סעיף (27).
יואל בריס: אני רוצה לעשות רגע אחד פאוזה כי יש כאן שרשור של כמה הוראות שצריך להבין אותן במיוחד ואני רוצה לדבר לשנייה אחת על נושא האופציה שהעסיק אותנו הרבה לפני שהגענו לפתרון שאנחנו נציג כרגע בפני הוועדה.
דוד רותם: היא לא תהיה פטורה ממכרז.
דוד רותם: היא הייתה כבר במכרז.
יואל בריס: התקנות היום רואות את מימוש האופציה כהתקשרות נפרדת לחלוטין.
יואל בריס: זו התפיסה של התקנות הקיימות.
יואל בריס: זאת התקשרות נפרדת לחלוטין ולכן היא צריכה אישור נפרד.
יואל בריס: אם מימוש האופציה הוא תוך שלוש שנים ממועד ההתקשרות המקורי, אזי מימוש האופציה נעשה בידי מנהל יחידה ואפילו לא ועדת מכרזים.
יואל בריס: יש כאן מחלוקת פרשנית האם זה בכל סכום או רק עד ל-700 אלף, אבל לשאר התקנות הוא שמימוש האופציה הזה בידי מנהל היחידה, הוא בכל סכום שהוא, אבל זה רק אם המימוש הוא תוך שלוש שנים.
יואל בריס: אם המימוש הוא אחרי שלוש שנים ממועד ההתקשרות המקורית, הוא מחייב כבר אישור ועדת המכרזים.
יואל בריס: אם הסכום הוא מעל 700 אלף שקלים, זה כבר מחייב גם את אישור ועדת הפטור במשרד האוצר.
יואל בריס: הדבר השני הוא שיש כאן הבחנה מלאכותית שהיא לא הגיונית.
מנחם בן-ששון: אדם אחד שהוא לא פוליטיקאי.
דוד רותם: זה לא אדם אחד.
דוד רותם: מישהו יצטרך לדאוג שיהיה לו תקציב לזה וכולי.
יואל בריס: ההחלטה על מימוש האופציה היא בסופו של דבר בידי אדם אחד.
יואל בריס: זה מצב שלטעמי הוא מאוד לא בריא.
דוד רותם: הוא יכול לממש את האופציה רק אם אתה דאגת לו לתקציב?
דוד רותם: אם מישהו דאג לכך שיהיה לו תקציב?
יואל בריס: אם יש לו תקציב בסעיף.
דוד רותם: מה זה יש לו? זה בדיוק העניין.
דוד רותם: אם אתה מדבר על סכומים גבוהים, סעיף האופציה הזה צריך להופיע באיזשהו מקום, הסכום צריך להופיע באיזשהו מקום בתקציב.
דוד רותם: את התקציב לא קובע מנהל היחידה ולכן זה לא אדם אחד.
יואל בריס: הסעיף התקציבי לא מתוקצב פר חוזה.
יואל בריס: יש סעיף תקציבי, כך וכך מיליוני שקלים ועכשיו הוא צריך לקבל החלטה על תקציב לא מי יודע מה גדול אלא רק חצי מיליון שקלים.
מנחם בן-ששון: בוא נראה מה הסעד שנתתם לזה.
יואל בריס: אני אומר רק עוד דבר אחרון.
יואל בריס: שלוש השנים זה דבר מאוד מלאכותי.
יואל בריס: השאלה האם המימוש של האופציה נעשה תוך שלוש שנים או אחרי שלוש שנים, הוא תלוי בסוג ההתקשרות.
יואל בריס: אם אנחנו מדברים על פרוייקט בנייה שנמשך שנים ומימוש האופציה הוא רק בסוף, אני בונה שש קומות ואני יכול לבנות גם קומה שביעית, ואני מחליט על הקומה השביעית לפני שלוש שנים או אחרי שלוש שנים, זה מלאכותי מאוד ושרירותי.
איל זנדברג: אבל פטור מלא.
יואל בריס: אז מימוש האופציה תמיד יהיה בוועדת המכרזים המשרדית, גם אם ההתקשרות המקורית הייתה בפטור ממכרז.
יואל בריס: אם ההתקשרות המקורית הייתה בפטור ממכרז, יצטרכו להחליט.
יואל בריס: אם אנחנו רוצים להוסיף אופציה, יכול להיות שזה יחייב אותנו באישורים נוספים כי זה יעלה אותנו על סף הסכום כי האופציה תיספר בפנים.
יואל בריס: יכול להיות שכאשר נבוא לוועדת הפטור המשרדית או המרכזית ויראו שהסכום כולל האופציות הוא מאוד גדול, יאמרו לנו שניקח פטור אבל בסכום יותר מצומצם ואז יצטרכו להחליט איך לעשות.
יואל בריס: אבל אחרי שקיבלו את ההחלטה הראשונה הזאת בשלב הפטור ממכרז, אז כבר יש לנו התקשרות עם אופציות.
יואל בריס: ברגע שיש לנו התקשרות עם אופציות, אנחנו יודעים איך לעבוד.
יואל בריס: אני מקווה שהבהרתי את הדברים.
מנחם בן-ששון: לפי השיטה הזאת ברור לכם שאתה אמנם תחשב לצורך נפח המכרז את החלק הקודם שהיה בפטור, שלב א' של המכרז.
יואל בריס: ודאי.
מנחם בן-ששון: אבל כאשר תשקלל את התחרות, אתה תוריד את הדלתא הזאת כי אם אני נכנס בתחרות עם מישהו, אתה תכניס אותי בתחרות בלי החלק הראשון של המכרז.
מנחם בן-ששון: הנכנס החדש למכרז, תראה לו את ההתנהלות הקודמת.
יואל בריס: יכול להיות שיהיה יתרון מסוים למי שכבר נמצא שם.
יואל בריס: יכול להיות, אבל זאת מהות התחרות.
יואל בריס: לפעמים יש יתרון למאן דהוא מובנה, אבל נגד זה אין מה לעשות.
מנחם בן-ששון: התמונה ברורה, ההגיון שלה ברור, אבל יש לי הערה למהות.
יואל בריס: אם אני מבין נכון את הערת היושב-ראש, נניח שיש מישהו שמבצע את העבודה, אני אומר לו שאני לא אממש את האופציה אלא אני אצא למכרז חדש.
יואל בריס: אז מי שעושה את העבודה, יש לו
דוד רותם: הפסיקה לא נותנת לך לעשות את זה.
מנחם בן-ששון: היא לא נותנת לו אוטומטית לעשות את זה.