GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אופיר פינס-פז: אני חושב שזה צריך להיות כתוב בחוק, גם בגרסה הראשונה וגם בגרסה השניה.
אופיר פינס-פז: אני אומר לחברים שלי, אם תסכימו שזה יהיה כתוב, אני אצביע גם על הגרסה השניה.
אופיר פינס-פז: אם יהיה כתוב ויהיה ברור שהוא צריך לעשות את הדברים האלה והוא לא יכול לירות ישר באש אוטומטית, אני אומר לכם שאני גם אתמוך בגרסה ב'.
דוד רותם: מכיוון שכולם פה מתארים את החלומות הרטובים שלי.
דוד רותם: אני רוצה לומר לכם דבר אחד.
דוד רותם: אל תהפכו את האזרחים התמימים לכאלה שמחפשים לירות, לכאלה שמחפשים להרוג וכאלה שמחפשים רישיון להרוג.
דוד רותם: אנחנו יודעים טוב מאוד שכמעט בכל האירועים שהיו עד היום אנשים לא ירו.
דוד רותם: אנשים מנסים כל דרך אחרת והם יורים כשאין להם ברירה.
דוד רותם: כשאין להם ברירה, לא צריך להכניס אותם לכלא.
דוד רותם: הבעיה היא שמציגים את זה כאילו החוק הזה בא לתת רישיון להרוג.
אופיר פינס-פז: אתה מוכן לכתוב את מה שאתה אומר?
זהבה גלאון: זה נותן הרשאה להרוג.
דוד רותם: זה בפועל מה שקורה.
דוד רותם: אל תהפכו את החקלאים לרוצחים.
ישראל כץ: אני אתחיל מהסוף.
ישראל כץ: אופיר, אני אומר לך כמה דברים לא כביטוי פוליטי ולא כדי להתנצח אבל זה לא חוק של מתנחלים ולא חוק של ימין.
ישראל כץ: כפי שציין היושב ראש, הגשתי אותו עוד לפני כמה קדנציות.
ישראל כץ: אני לא לוביסט חקלאי למרות שהייתי שר החקלאות ואני גר במושב, אני הגשתי אותו בנושא הבתים כי חשבתי שהמציאות בבית היא שונה.
ישראל כץ: מה שהתהווה כאן במדינה הוא כבר בלתי נסבל ובלתי אפשרי עד כדי התיאורים הללו של ניצולי השואה ולכן ניזום החוק.
ישראל כץ: לגבי "סביר בעליל".
ישראל כץ: בית המשפט, בפרשנותו אליה, הוא כבר לוקח כל מקרה ובודק אותו באופן הזה.
ישראל כץ: כלומר, במקום לכתוב בחוק, לפי השיטה האמריקאית, את המגבלות.
ישראל כץ: למשל, בארצות הברית כתוב שאם זה איש חוק, אז החוק לא חל כלפיו.
ישראל כץ: ואם זה ויכוח בין קרובי משפחה על ילדים ודברים אחרים זה לא חל כלפיו.
ישראל כץ: אמרו לי המשפטנים, ואני הקפדתי ללכת ולבדוק ולהתייעץ, שכאן בישראל בדרך כלל נותנים את ההגדרה הזאת של הסבירות ומשאירים לבית המשפט להיכנס לתוך הפרטים.
ישראל כץ: לכן אני גם בעד התיקון של הרב עובדיה יוסף, שאומרים שהוא כבר כלול בעצם בחוק.
ישראל כץ: שאם אדם יש לו דרך אחרת מאשר לפגוע בנפש, בוודאי שהוא צריך להשתמש בה.
ישראל כץ: רק אם אין לו ברירה - - -
ישראל כץ: זה בפרשנות של החוק.
ישראל כץ: ניתן ליועץ המשפטי להתייחס לזה.
ישראל כץ: בכל אופן, זה מה שהסבירו לי.
ישראל כץ: כלומר, מעבר לזה יש את הנורמה.
ישראל כץ: גם חייל בצה"ל, מעבר לכל החוקים, יש לו את הנורמה מתי הוא יורה ומתי לא, בילדים ובמבוגרים.
ישראל כץ: לא כל פעם שהחוק מאפשר לו הוא יורה באזרחים, וטוב שזה כך.
ישראל כץ: לכן העניין הנורמטיבי, מבחינתי, הוא שהאזרח לא מבקש לפגוע ולהרוג מישהו.
ישראל כץ: זאת לא חוויה שמישהו נהנה ממנה.
חיים אמסלם: סליחה, חבר הכנסת כץ.
חיים אמסלם: חבר הכנסת פינס, בחוק כתוב "אלא אם כן הוכח אחרת", זאת הפרשנות.
מנחם בן-ששון: היועץ המשפטי מחכה לתורו כדי להבהיר את מה שאמר חבר הכנסת כץ.
ישראל כץ: עוד כמה הערות.
ישראל כץ: סעיף ג', שהיועץ המשפטי הכניס לתוך החוק באופן אוטומטי, כמובאה מתוך החוק הפלילי הרגיל, הוא בעצם אומר שההוראה לא תחול אם האדם הביא בהתנהגותו הפסולה לפריצה או לכניסה לתוך, כשהוא צופה מראש את התפתחות הדברים.
ישראל כץ: כל טענות המלכודת, שעבריין מזמין עבריין וכל הדברים האחרים, בעצם יורדת כאן.
ישראל כץ: אין לי ולאף אחד שום כוונה לאפשר למישהו לנצל את החוק לרעה.
ישראל כץ: אנחנו רק מנסים, כמיטב יכולתנו, לפתור בעיה קיימת ולכן זה או שאתה משלים עם המציאות הנוכחית או שאתה מתקן.
ישראל כץ: אני רוצה לומר לך שכולנו כאן חשבנו היטב.
ישראל כץ: אני הייתי בעד הידברות.
ישראל כץ: חלק מההידברות בא לידי ביטוי גם בניסוחים.
ישראל כץ: היושב ראש הלך לדרך, שאני הופתעתי מיעילותה והוא החזיר את זה לוועדת השרים.
ישראל כץ: ועדת השרים ישבה, נתנה נוסח קומפלט, עם בעיות שהיו ובעיות נוספות - - -
אברהם מיכאלי: את זה מפלגת העבודה תגיד לו.
ישראל כץ: אני חייב לומר לך שגם השר לביטחון פנים הצביע בעד החוק הזה.
ישראל כץ: שר המשפטים נמנע, הוא לא היה נגד הדבר.
קריאה: כששר המשפטים מתנגד הוא בדרך כלל נמנע.
ישראל כץ: אני רק אומר שזאת עובדה שבממשלה זה עבר.
ישראל כץ: התייחסתי בכובד ראש להערות משרד המשפטים ואנשי המשטרה וכל הארגונים.
ישראל כץ: אנחנו לא רוצים שמישהו יפגע וינצלו את החוק הזה.
ישראל כץ: אני רוצה לשמוע את ההערות של היועץ המשפטי בעניין השאלות שהעליתי ושעליהן דיבר הרב אמסלם.
ישראל כץ: נראה לי שהגענו למצב שכן משנה את המציאות אבל לא פותח פתח להפקרות.
ישראל כץ: זהבה גלאון יכולה להתנגד, בסופו של דבר זה עניין של השקפת עולם.
ישראל כץ: אני רק רוצה לציין שלא במקרה על החוק הזה, בנוסח היותר מחמיר שלו, חתמו למעלה מ-110 ראשי רשויות.
ישראל כץ: אולי תגיד שזה לא משנה לך אבל חתמו עליו ראשי רשויות מכל המפלגות ומכל העדות, כולל המגזר הערבי, הדרוזי והאחרים כי הם חיים את הבעיות האלה.
ישראל כץ: בסקרי דעת קהל למעלה מ-80% תומכים בנוסח היותר מחמיר.
ישראל כץ: אני חושב שעשינו כאן
ישראל כץ: כמיטב יכולתנו ואם הממשלה נותנת את הנוסח את צריך לקבלו.
מנחם בן-ששון: אדוני היועץ המשפטי, תבהיר את השאלות שבשוליים.
איתמר גלבפיש: מספר הערות קטנות ותשובות לשאלות שעלו במהלך הדיון.
איתמר גלבפיש: ראשית, לעניין בקשת הרב עובדיה יוסף לעניין "המציל איבר מאיבריו".
איתמר גלבפיש: לפי מיטב הבנתי המקצועית, העיקרון הכללי שאומר שאדם לא יכול לנקוט בכוח שאינו נחוץ, הוא עיקרון הנכלל כאן בסעיף בדרישת הנחיצות.
איתמר גלבפיש: משהו שדרוש לו לשם הדיפת הפגיעה או למעשה עיקרון כללי שבתוכו נכללת הבקשה הזאת, שהיא למעשה קזואיסטיקה של העיקרון הכללי הזה ולכן היא כלולה, למיטב הבנתי, כעיקרון כללי בתוך ההצעה.
צבי הנדל: אמרת גם שאם אנחנו נפרט זה יכול לעשות הפוך.
איתמר גלבפיש: אומר גם שלפעמים, כאשר אתה אוסר דבר מסוים, אתה מתיר את כל מה שמתחתיו ויוצר הסדרים שאתה לאו דווקא רוצה.
איתמר גלבפיש: אני פוחד שדווקא ההדגשה יכולה לגרוע מעצם האיסור.
איתמר גלבפיש: לשאלת חבר הכנסת פינס, לגבי שאלת הנחיצות.
איתמר גלבפיש: דרישת הנחיצות מופיעה במילים: "לא ישא אדם באחריות פלילית למעשה שהיה דרוש באופן מיידי".
איתמר גלבפיש: ברגע, למשל, שאדם יורה בראשו של אדם אחר, כאשר מספיק היה לו לירות באוויר או לירות ברגליו.
איתמר גלבפיש: המעשה לא היה דרוש ולכן מקרים כאלה לא יכנסו לגדרי ההגנה.
אופיר פינס-פז: לא הבנתי.
איתמר גלבפיש: בא אלי פורץ.
איתמר גלבפיש: אני יודע שכדי להדפו מספיק לי לירות באוויר ואז הוא יברח.
איתמר גלבפיש: אם אני יורה לו בראש, המעשה לא היה דרוש ולכן ההגנה לא תחול במקרה כזה.
איתמר גלבפיש: רק אם אני עושה את המינימום הנדרש כדי להדוף אותו, תחול ההגנה.
אופיר פינס-פז: למה אי אפשר לכתוב את זה?
איתמר גלבפיש: הדרך שבה כתבה הוועדה הזאת את חוק העונשין, את החלק הכללי, לפני כ-13 שנים, היתה על דרך של עקרונות כלליים שבית המשפט מפרש אותם.
איתמר גלבפיש: בפסיקה יש פרשנות מאוד ענפה ליסודות האלה.
איתמר גלבפיש: אני חייב לומר שהיא דיי מצמצמת.
איתמר גלבפיש: כלומר, בית המשפט נוטה לצמצום של ההגנה, אולי אפילו קצת יותר ממה שחברי הכנסת התכוונו בעבר.
איתמר גלבפיש: לכן דרישת הנחיצות באמת מפורשת באופן דווקני ואם אדם, למשל, ירה 3 יריות ולא ירייה אחת, בית המשפט יכול, לפעמים, לפסול את טענת ההגנה העצמית.
איתמר גלבפיש: לכן הדרישה הזאת כן כלולה גם בפסיקה וגם בעוגנים שאנחנו נותנים לה בלשון החוק המוצע.
צבי הנדל: גם המיידיות.
מנחם בן-ששון: לסדרי ההצבעה.
מנחם בן-ששון: מנהלת הוועדה תקרא את השמות.
דורית ואג: מנחם בן ששון, חיים אמסלם מחליף את נסים זאב, אברהם מיכאלי, אופיר פינס, ישראל כץ מחליף את מיקי איתן, זהבה גלאון, יצחק לוי, ואסל טאהא מחליף את סעיד נאפע, גדעון סער, יצחק אהרונוביץ מחליף את דודו רותם.
משה שרוני: יש לי זכות הצבעה.
משה שרוני: היום, חביבי, ועדת הכנסת אישרה.
אופיר פינס-פז: אתה צריך להצביע קודם על ההסתייגויות.
מנחם בן-ששון: זה מה שאני עושה.
מנחם בן-ששון: חבר הכנסת שרוני אתה לא תוכל להצביע כי לא קיבלתי אישור.
משה שרוני: זה דבר פורמאלי.
מנחם בן-ששון: חבר הכנסת שרוני, חבל.
מנחם בן-ששון: נתחיל עם ההסתייגויות.
מנחם בן-ששון: אני חושב שהצעתו של חבר הכנסת רותם עלולה להיות הסתייגות, אז בוא נקרא אותה.
איתמר גלבפיש: ההסתייגות של חבר הכנסת רותם היא לא הסתייגות אלא נוסח אחר שמוצע.
איתמר גלבפיש: אני אקרא את מה שחבר הכנסת מציע.
איתמר גלבפיש: זאת לא הסתייגות, זאת גרסה אחרת.
מנחם בן-ששון: אני אגיד לכם למה אני רואה את זה כהסתייגות כי זה באמת סוטה מהדרך שהוועדה התקדמה איתה במשך 10 ישיבות.
איתמר גלבפיש: אקרא את ההצעה: "בחוק העונשין התשל"ז-1977, אחרי סעיף 34י' יבוא – הגנה כנגד כניסה והתפרצות.
איתמר גלבפיש: 34י(1) עשה אדם מעשה במקום המוחזק על ידו כדין כנגד מי שנכנס או מתפרץ למקום או המנסה להיכנס למקום בכוונה לבצע עבירה, יראו את המעשה שעשה כפעולה בהגנה עצמית וזאת ללא קשר לתוצאות המעשה.
איתמר גלבפיש: הוראת סעיף 34י', כנוסחו לפי חוק זה, תחול גם על מעשים שעשה אדם קודם לכניסתו לתוקף".
מנחם בן-ששון: מי בעד ההצעה ירים את ידו?
מנחם בן-ששון: הצבעה בעד – מיעוט נגד – רוב נמנעים – אין הצעתו של חבר הכנסת דוד רותם לא נתקבלה.
מנחם בן-ששון: ההצעה תעלה כהסתייגות.
מנחם בן-ששון: חברת הכנסת גלאון ביקשה לקבל את גרסה א'.
מנחם בן-ששון: עכשיו הצבעה על נוסח א'.
איתמר גלבפיש: מקריא את גרסה א': "בחוק העונשין התשל"ז-1977, בסעיף 34י' האמור בו יסומן א' אחריו יבוא – היתה התקיפה התפרצות או כניסה לבית מגורים בכוונה לבצע עבירה, יראו אדם המצוי בבית המגורים כאילו נשקפה לו או לזולתו הנמצא עימו, סכנה מוחשית של פגיעה בחיים או הגוף, אלא אם כן הוכח אחרת.
איתמר גלבפיש: אם לא יהיה אדם חייב לשם מניעת הפגיעה לסגת מבית מגוריו "תיקון סעיף 34טז 2.
איתמר גלבפיש: בסעיף טז34 לחוק העיקרי האמור בו יסומן ("א") ואחריו יבוא – ב.
איתמר גלבפיש: חרג מעשהו של הנאשם במידה מועטה בנסיבות העניין מתחום הסבירות הנדרשת לפי סעיף קטן א' לשם קביעת הסייג של הגנה עצמית, יקל בית המשפט בעונשו ורשאי הוא בנסיבות מיוחדות לקבוע כי הנאשם לא ישא באחריות פלילית".
איתמר גלבפיש: היו"ר מנחם בן ששון: תודה, מי בעד גרסה א'?
איתמר גלבפיש: הצבעה בעד – מיעוט (אופיר פינס, ואסל טאהא, מנחם בן ששון, זהבה גלאון) נגד – רוב גרסה א' לא התקבלה.
מנחם בן-ששון: הרוב נגד, יידון כהסתייגות של חברת הכנסת גלאון, וחבר הכנסת פינס וחבר הכנסת ואסאל טאהא.
זהבה גלאון: אני מבקשת לרשום את כל סיעת מר"צ להסתייגות.
מנחם בן-ששון: עכשיו גרסה ב'.
מנחם בן-ששון: גרסה ב' היא לפי הסתייגויות עם תיקונם.
איתמר גלבפיש: אני אקרא את גרסה ב'.
איתמר גלבפיש: "בחוק העונשין התשל"ז-1977, אחרי סעיף 34 י' יבוא: הגנת בית מגורים, בית עסק ומשק חקלאי מגודר.
איתמר גלבפיש: 34י(1)א.
איתמר גלבפיש: לא ישא אדם באחריות פלילית למעשה שהיה דרוש באופן מיידי כדי להדוף מי שפורץ או נכנס לבית המגורים, בית העסק או המשק החקלאי המגודר שלו או של זולתו בכוונה לבצע עבירה, או מי שמנסה לפרוץ ולהיכנס כאמור.
איתמר גלבפיש: הוראת סעיף קטן (א) לא תחול אם המעשה היה לא סביר בעליל בנסיבות העניין לשם הדיפת הפורץ או הנכנס כאמור.
איתמר גלבפיש: הוראת סעיף קטן (א) לא תחול אם האדם הביא בהתנהגותו הפסולה לפריצה ולכניסה תוך שהוא צופה מראש את אפשרות התפתחות הדברים.
איתמר גלבפיש: לעניין סעיף זה, משק חקלאי, לרבות שטח מרעה ושטח המשמש להחסנת ציוד וכלי רכב במשק חקלאי".
מנחם בן-ששון: אנחנו מצביעים על גרסה ב' ואחרי זה על ההסתייגות.
ישראל כץ: האם אני יכול לצרף את השם "ביתי הוא מבצרי" כהסתייגות?
איתמר גלבפיש: באופן טכני אין דבר כזה שם לתיקון.
איתמר גלבפיש: התיקון הוא מספר וזהו.
מנחם בן-ששון: מי בעד ההצעה כמו שהיא בגרסה ב', כהצעת הממשלה?
מנחם בן-ששון: הצבעה בעד – 6 נגד – 4 (זהבה גלאון, אופיר פינס, ואסאל טאהא, מנחם בן-ששון).
מנחם בן-ששון: נמנעים - אין גרסה ב' התקבלה.
מנחם בן-ששון: עכשיו תקרא את ההסתייגות של חברת הכנסת גלאון.
איתמר גלבפיש: ההצעה של חברת הכנסת גלאון לגרסה ב' היא כדלקמן: בסעיף א' למחוק את המילים "או נכנס" המילים "המשק החקלאי המגודר" המילים "להיכנס".
איתמר גלבפיש: בסעיף ב' למחוק את המילה "בעליל", לקבל את ג' כלשונו ולמחוק את כל סעיף ד'.
מנחם בן-ששון: מי בעד הסתייגותה של חברת הכנסת גלאון לסעיף א'?
מנחם בן-ששון: הצבעה בעד – 4 (ואסאל טאהא, מנחם בן-ששון, זהבה גלאון, אופיר פינס) נגד – רוב נמנעים - אין הסתייגותה של חברת הכנסת גלאון לסעיף א' לא התקבלה.
מנחם בן-ששון: בסעיף ב', מחיקת המילה בעליל.
אופיר פינס-פז: זאת גם הסתייגות שלי.
מנחם בן-ששון: הצבעה בעד – 4 נגד – רוב נמנעים – אין הסתייגותה של זהבה גלאון לסעיף ב' לא נתקבלה.
מנחם בן-ששון: ההסתייגות הזאת נפלה.
מנחם בן-ששון: מי בעד מחיקת סעיף ד'?
מנחם בן-ששון: הצבעה בעד – 3 נגד – רוב נמנעים – אין הסתייגותה של זהבה גלאון לסעיף ד' לא נתקבלה.
מנחם בן-ששון: שוב רוב.
מנחם בן-ששון: אם כך, חברים אנחנו נעלה למליאה את החוק כמו שהוא.
אופיר פינס-פז: יש לי הסתייגות נוספת.
אופיר פינס-פז: אני מבקש במקום "דרוש" "נחוץ".
אופיר פינס-פז: ההסתייגות השניה: בסעיף א' להוסיף "בתנאי שנקט בכל האמצעים כדי להימנע...".
אופיר פינס-פז: אני רוצה לומר: בתנאי שעשה את כל המאמצים.
מנחם בן-ששון: אולי אני אציע לך: "בתנאי שנקט באמצעים שאינם מסכנים את נפשו של הפורץ".
אופיר פינס-פז: נקט בכל האמצעים, כמו הוראות פתיחה באש.
אופיר פינס-פז: זאת הכוונה.
מנחם בן-ששון: מי בעד הסתייגויותיו של חבר הכנסת פינס, ירים את ידו.
מנחם בן-ששון: הצבעה בעד – 4 ( מנחם בן-ששון, ואסאל טאהא, זהבה גלאון, אופיר פינס-פז).
מנחם בן-ששון: נגד - רוב נמנעים – אין הסתייגויותיו של חבר הכנסת אופיר פינס-פז לא התקבלו.
מנחם בן-ששון: רוב נגד.
מנחם בן-ששון: ההסתייגות תיכנס כהסתייגות.
אופיר פינס-פז: אמרתי שאני מצטרך גם להסתייגות על "בעליל".
מנחם בן-ששון: יש עוד הערות?
זהבה גלאון: אני רוצה לרשום את סיעת מרץ להסתייגויות דיבור.
מנחם בן-ששון: תודה על הסבלנות שלכם לכל אורך הדרך.
מנחם בן-ששון: אנחנו בסדרת דיונים על חוק הספנות.
מנחם בן-ששון: הסוגייה היא סוגייה שעוסקת בביטחון כלי שיט ובאמנה הבינלאומית מ1988.
מנחם בן-ששון: לחוק עצמו יש 3 מוקדים מרכזיים, 3 מעגלי חוקים שנושקים זה לזה.
רננה שחר: המטרה העיקרית של החוק היא להצטרף לאמנה, ליישם את הוראות האמנה בדין הישראלי.
רננה שחר: מטרת הלוואי היא החלפת ההוראות, שהן היום הוראות בתקנות שעת חירום, בחקיקה עדכנית.
רננה שחר: המטרה של האמנה והפרוטוקול זה להלחם בתופעות של טרור ימי מתוך הבנה של החשיבות של הספנות הבינלאומית והסחר הבינלאומי של המדינות בעולם.
רננה שחר: המטרה של האמנה הזאת היא לנסות למנוע את הטרור הימי, או לטפל בתופעת הטרור הימי בכל מיני כלים.
רננה שחר: אני יכולה לדבר על 4 כלים עיקריים באמנה.
רננה שחר: כלי אחד הוא קביעת העבירות כנגד הטרור כעבירות בינלאומיות וכעבירות עם ענישה חמורה לצידן, שזה בסעיפים 3,4 ו-5 לאמנה.
רננה שחר: בסעיף 6 לאמנה יש את נושא חלוקת סמכויות השיפוט.
רננה שחר: מאחר והעבירות מהסוג הזה מערבות מספר סמכויות שיפוט של מספר מדינות, יש איזו שהיא קביעה של היררכיה באיזה מקרים מדינה יכולה לגבש סמכות שיפוט לגבי האמנה.
רננה שחר: יש כמה הוראות שהמטרה שלהן היא שהחשוד יובא לדין.
רננה שחר: זה חלק נוסף באמנה, שזה סעיפים 7,8,9,10 ו11 לאמנה.
רננה שחר: מעבר להבטחות שאותו אדם יועמד לדין, האמנה גם מגבשת הליכים לשיתוף פעולה ותיאום בין מדינתי של העברת מידע, של מנגנוני תיאום, של דיווח וריכוז של המידע לגבי העבירות של הטרור הימי.
מנחם בן-ששון: עד כמה האמנה היום עוזרת למדינות אחרות?
מנחם בן-ששון: עד כמה משתמשים בה?
מנחם בן-ששון: מה מידת הטרור הימי?
מנחם בן-ששון: מה ידוע לכם בדבר השימוש שנעשה באמנה מעבר לחתימה והדדיות בין המדינות?
שרה וייס-מעודי: האינטרס להצטרף לאמנה הוא אינטרס ברור.
רננה שחר: אני בטוחה שהנושא של איומים נבחן לגבי אוניות ישראליות.
מנחם בן-ששון: הבעיה הזאת פחות מטרידה.
מנחם בן-ששון: אני שואל אם מישהו נזקק לזה בעולם.
מנחם בן-ששון: תבדקו את זה.
שרה וייס-מעודי: יש תיקון לאמנה שמתייחס לתחום הגרעיני.
שרה וייס-מעודי: חשוב שישראל תצטרף לפני שהתיקון הזה נכנס לתוקף.
שרה וייס-מעודי: יש את הלחץ להצטרף.
אלי שטרנברג: יש תופעה של פיראטים.
אלי שטרנברג: זה נותן מענה לפיראטים.
אלי שטרנברג: הפיראטיות יכולה להיות על מנת לגנוב כסף, על מנת לגנוב מטען, על מנת לחטוף אוניות.
אלי שטרנברג: הכל יכול להיות בגלל בצע כסף.
אלי שטרנברג: זה גם יכול להיות בגלל בעיה של טרוריזם.
אלי שטרנברג: הפיראטיות הולכת וגוברת בעולם.
אלי שטרנברג: היא קיימת בממדים מדהימים.
מנחם בן-ששון: האם אנחנו נתקלים בפני בעיה כזאת?
אלי שטרנברג: עם השנים אנחנו מקבלים דיווחים מהארגון הימי הבינלאומי על כל מעשי הפיראטיים.
מנחם בן-ששון: השאלה אם משתמשים באמנה הזאת או בדברים אחרים.
מנחם בן-ששון: האם לא יכולים להשתמש בחוק הזה נגד אוניות שנמצאות לא במים הטריטוריאליים שלהן?
רננה שחר: האמנה קובעת עבירות של פגיעה בביטחון השייט על כלי שיט.
רננה שחר: נתבקשנו להתייחס לתחולת הדין הישראלי על כלי שיט ישראלי, לדין הישראלי על מתקנים במדף היבשת ולסמכויות קברניט כלי שיט.
רננה שחר: נתייחס גם לתחולת הדין על כלי שיט זר במימי החופים.
רננה שחר: מבחינת תחולת הדין הישראלי על כלי שייט ישראלי, סעיף 7ג לחוק העונשין, שקובע את העבירות לפי מיקומן, קובע שהעבירה נעברה בתוך שטח ישראל.
רננה שחר: שטח ישראל מוגדר כשטח ריבונות של מדינת ישראל, כולל רצועת מימי החופים שלה, וכן כלי השיט וכלי הטייס הרשומים בישראל.
רננה שחר: חוק העונשין חל בכלי השייט הרשומים בכלים ישראלים.
רננה שחר: סעיף 2א לפקודת שטח השיפוט והסמכויות, התש"ח 1948 קובע שכל כלי שיט או כלי טיס שרשומים בישראל יראו אותם לעניין השיפוט של בתי המשפט כאילו היו חלק משטח מדינת ישראל.
רננה שחר: סמכות השיפוט של בתי המשפט חלה בכלי שיט הרשומים בישראל.
רננה שחר: המצב לא משתנה אחרי חקיקת החוק.
מנחם בן-ששון: מה קורה בכלי שיט שהם תחת דגל ישראל אבל מאוישים באנשים שהם לא ישראלים?
מנחם בן-ששון: מה קורה בכלי שיט שהוא לא תחת דגל ישראלי אבל הוא מאויש באנשי צוות ישראלי?
רננה שחר: שני הדברים קיימים.
רננה שחר: סמכות השיפוט העיקרית היא הסמכות של מדינת הדגל.
רננה שחר: זה בלי קשר לאזרחות של אנשי הצוות המאיישים את כלי השיט.
רננה שחר: מדינת הדגל בים הפתוח היא בעלת סמכות השיפוט העיקרית.
אפרת רוזן: הדרישה על פי החוק זה כלי שרשום בישראל.
אפרת רוזן: אין התייחסות למי שנמצא בפנים.
מנחם בן-ששון: מה דינו של כלי זר שרב החובל הוא ישראלי?
רננה שחור: החוק הישראלי חל בתחולה פרסונאלית.
יפעת רווה: יש את סעיף 14 לחוק העונשין, שזה עבירות נגד אזרח ישראלי או תושב ישראל.
מנחם בן-ששון: איזה חוק חל בסיטואציה שבה רב החובל הוא ישראלי?
רננה שחר: חוק מדינת הדגל גובר.
רננה שחר: מדינת הדגל היא המדינה שהיא בעלת סמכות השיפוט העיקרית.
רננה שחר: החוק הישראלי הולך עם האזרח הישראלי, חל על האזרח הישראלי.
מנחם בן-ששון: ניקח מקרה של ספינה שהמדינה אליה היא שייכת לא חתומה על האמנה הזאת.
מנחם בן-ששון: מה המחויבויות של רב חובל שנתקל בבעיה שהחוק הזה עוסק בה?
אפרת רוזן: צריך להבחין בחוק בין פרק העבירות לשאר הפרקים.
אפרת רוזן: פרק העבירות חל על כל שיט, גם על כלי שיט זר.
אפרת רוזן: הסמכויות שניתנות לקברניט חלות רק על כלי שיט ישראלי.
מנחם בן-ששון: מי יבצע את המהלך של מעצר?
רננה שחר: בהגדרת כלי שיט ישראלי כלי שרשום בישראל זה כלי שמניף את דגלו וגם כלי שמצוות בצוות ישראלי.
רננה שחר: הכלי מצוות בצוות ישראלי על פי חוק רק כאשר החוק הישראלי יכול לחול.
מנחם בן-ששון: זה חלק מהחוק הבינלאומי?
רננה שחר: אם הכלי הוא בשליטה ישראלית ואין מניעה מבחינת חוקי הדגל, אז הוא יהיה מצוות בצוות ישראלי ממש כמו כלי שיט שמניף את דגל ישראל.
רננה שחר: מבחינת תחולת הדין הישראלי על כלים ישראלים המצב הוא כמו היום.
רננה שחר: אחרי החוק הוא ימשיך להיות אותו דבר.
רננה שחר: גם מבחינת תחולת הדין על כלי שיט זר במימי החופים אנחנו לא משנים.
רננה שחר: גם לפי סעיף 7ג לחוק העונשין, עבירה שמתבצעת במימי החופים היא עבירת פנים.
מנחם בן-ששון: כל הנפקות היא למים בינלאומיים בכלי שהוא לא ישראלי.
רננה שחר: תחולת הדין הישראלי על מתקנים במדף היבשת.
רננה שחר: יש את חוק השטחים התת ימיים, שקובע שהשטח התת ימי מחוץ למימי החופים שניתן לנצל הוא חלק מריבונות ישראל.
רננה שחר: זה סעיף א' לחוק.
רננה שחר: סעיף ב' לחוק אומר שהקביעה בסעיף א' אינה משנה את מעמדם של המים שמעל לקרקע הזאת.
רננה שחר: אנחנו בנושא הזה הסתמכנו על חוות הדעת של בני רובין ממשרד המשפטים.
רננה שחר: בסעיף 19 להצעת החוק מוצע לקבוע בצורה מפורשת שסמכויות שוטר על פי דין יהיו נתונות לגבי עבירות שבוצעו לפי החוק במתקן המצוי במדף היבשתי של ישראל.
רננה שחר: הנושא האחרון זה סמכויות קברניט כלי שיט.
רננה שחר: היום הסמכויות מפורטות בתקנות 9 עד 15 לתקנות שעת חירום (פיקוח על כלי שיט).
רננה שחר: הן מנוסחות בצורה יותר ישנה.
רננה שחר: היום כתוב שקברניט כלי שייט רשאי לנקוט אמצעי ביטחון סבירים.
רננה שחר: זה מחויב המציאות.
רננה שחר: יש יותר פירוט של הסמכויות ויותר מגבלות על הסמכויות שנובעות מדיני האכיפה כפי שהן היום במדינת ישראל
מנחם בן-ששון: מה זה יעשה לתקנות שעת חירום שאנחנו משתמשים בהן?
רננה שחר: אנחנו לא מבטלים את התקנות האלו.
רננה שחר: אנחנו משאירים את תחולתן לגבי כלי שיט צבאי במימי החופים בלבד.
מנחם בן-ששון: יש מגמה להשתמש בתקנות לשעת חירום רק לצרכים הנחוצים באמת.
מנחם בן-ששון: אם יש חוק כל כך יפה, למה לא לבטל את התקנות?
ורד זליכה: האמנה דנה בעבירות שמתבצעות בים הפתוח בלבד.
ורד זליכה: העמדה של משרד התחבורה הייתה שבמימי החופים קברניט כלי שיט אזרחי לא יידרש לסמכויות האלו ויזעיק את רשויות האכיפה הרלוונטיות.
ורד זליכה: אנחנו מבקשים להשאיר את הסמכויות האלו בכל הנוגע לכלי שייט צבאיים.
ורד זליכה: משרד התחבורה עובד על חקיקה חדשה שתקנה סמכויות מעצר וסמכויות אכיפה נוספות לחיילים ושוטרים.
ורד זליכה: כרגע אין חקיקה סדורה שמקנה את אותן סמכויות לחיילים.
מנחם בן-ששון: מה סמכויותיהם?
אפרת רוזן: הסמכויות נובעות מתקנות שעת חירום.
ורד זליכה: הסמכויות נובעות מתקנות ההגנה (שעת חירום) ומהחקיקה הזאת, שמקנה סמכויות מעצר במצב של סיכון ביטחון כלי השייט.
ורד זליכה: יש חסר בעניין הזה.
ורד זליכה: משרד התחבורה עובד על חקיקה בתחום הביטחון הימי.
מנחם בן-ששון: זאת אומרת שאתם לא בשלים לוותר היום על התקנות.
ורד זליכה: לצורך אותם מקרים חריגים.
מנחם בן-ששון: כמה השתמשתם בהן ב5 השנים האחרונות?
ורד זליכה: למיטב ידיעתי, לא נעשה שימוש.
מנחם בן-ששון: מחוץ למימי החופים אין לך בעיה משום שהחוק עונה על זה.
ורד זליכה: לאותם מקרים חריגים אנחנו מבקשים להשאיר את התקנות.
ורד זליכה: באנו בדין ודברים עם משרד התחבורה ועם משרד המשפטים.
רננה שחר: צריך להבין שמדובר בתקנות שמקנות סמכויות לקברניט להגן על הכלי שלו, זאת אומרת סמכויות לקברניט של כלי שיט של חיל הים להגן על הכלי שלו.
רננה שחר: אנחנו חשבנו שצריך לבטל , משרד הביטחון חשב שצריך להשאיר את זה.
מנחם בן-ששון: אני צריך לשמוע תפישה מושכלת מדוע לא צריך לבטל את התקנות.
בנצי דעבול: מעצם הפעלת כלי שיט מלחמתי במדינת ישראל נדרש הכלי להיכנס מעת לעת לנמלים שהם נמלים צבאיים ולנמלים שהם אינם נמלים צבאיים.
בנצי דעבול: אני מדבר על התרחיש של מימי החופים של מדינת ישראל.
בנצי דעבול: אם הפעולות שינקטו מתוקף הצורך לעשות הגנה עצמית והגנה על כלי השיט לא תהיינה מהירות והחלטיות עלול הכלי להיפגע, תכולתו והסביבה שלו.
מנחם בן-ששון: מר דעבול, מה איכפת לך לעבוד מכוח חוק ולא מכוח תקנה?
אפרת רוזן: אני מציעה שנשב עם הממשלה כדי לראות אם אפשר לדון בנושא.
אפרת רוזן: הצעת חוק הספנות (עבירות נגד ביטחון השייט הבין-לאומי ומתקנים ימיים), התשס"ה-2005 פרק א': הגדרות ותחולה 1.
אפרת רוזן: בחוק זה "בעל כלי שיט" – מי שרשום במירשם של מדינה כבעל כלי השיט, וכן החוכר או המפעיל של כלי השיט; "האמנה" – אחת מאלה: (1) אמנת רומא בדבר דיכוי פעולות בלתי חוקיות נגד ביטחון השיט, משנת 1988;
מנחם בן-ששון: האם ברגע שמחוקקים את החוק הזה אנחנו הופכים להיות מחויבים?
שרה וייס מעודי: צריך להצטרף לכל תיקון.
שרה וייס מעודי: כמובן שלדברים שהם לא מקובלים על מדינת ישראל אנחנו לא נצטרף.
אפרת רוזן: (2) הפרוטוקול בדבר דיכוי פעולות בלתי חוקיות נגד ביטחון מיתקנים ימיים המוצבים במדף היבשת, שנערך ברומא משנת 1988;"חוק המעצרים" – חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים), התשנ"ו-1996; "כלי שייט" – כהגדרתו בחוק הספנות (כלי שיט), התש"ך-1960; "כלי שייט ישראלי" – אחד מאלה: (1) כלי שיט ישראלי כהגדרתו בחוק הספנות (כלי שיט), התש"ך-1960; (2) כלי שיט המצוות באנשי צוות ישראלים כהגדרתם בחוק הספנות (ימאים), התשל"ג-1973 (3) כלי שיט צבאי; "כלי שייט צבאי" - כלי שיט של צבא הגנה לישראל או כלי שיט המסור לשליטתו של אדם בשירות צבא הגנה לישראל, המופקד עליו;
בנצי דעבול: מעת לעת אנחנו דורשים להשתמש בכלי שיט שלא נמצא בסדר הכוחות הצה"ליים.
בנצי דעבול: תהליך החכירה של הכלי הוא תהליך שנעשה דרך משרד הביטחון.
בנצי דעבול: הפיקוד על כלי השיט וצוותו הם של אנשי חיל הים.
מנחם בן-ששון: בהגדרה של רכב צבאי נכלל גם רכב שנמצא בגיוס מילואים.
מנחם בן-ששון: אם רכב גויס לצבא דינו כרכב צבאי.
אפרת רוזן: האם אין משהו שמקביל למצב האזרחי?
בנצי דעבול: יש כלי שייט שמשמשים להגנת מבואות נמל כנגד איומים.
בנצי דעבול: בשעת חירום הגיוס שלהם הוא גיוס צה"לי.
בנצי דעבול: אותם כלי שייט משמשים בקווי הגנה מסוימים כנגד איום תת מימי.
בנצי דעבול: יש את התרחיש של מילוי משימות שמטילה מדינת ישראל על משרד הביטחון ועל צה"ל.
בנצי דעבול: חיל הים נדרש, מעת לעת, לחקור כלי שייט ולהפעיל אותו על ידי אנשי צבא.
מנחם בן-ששון: השאלה שלי היא לא השאלה המבצעית אלא הגדרת כלי באשר הוא - רכב, כלי שיט או כלי תעופה שהצבא לוקח אותם.
מנחם בן-ששון: האם ברגע שהוא לוקח אותם הם לא הופכים להיות כלי צבאי באופן אוטומטי?
מנחם בן-ששון: האם אני צריך הסמכה חוקית להגדיר אותם ככלי צבאי?
ורד זליכה: גם בחוק הטייס (עבירות ושיפוט) יש הגדרה מקבילה.
ורד זליכה: כלי טיס צבאי הוא כלי טיס של צה"ל או כלי טיס המסור לשליטתו של אדם .
ורד זליכה: רצינו שתהיה כאן הרמוניה חקיקתית.
מנחם בן-ששון: מה קורה עם כלים של המשטרה?
איילת אלישר: אני לא רואה בעיה.
אפרת רוזן: האם כלי השייט המשטרתיים הם כלי שייט רשומים?
רננה שחר: הם כלי שייט.
רננה שחר: הם לא כלי שייט ישראליים.
אפרת רוזן: "מדינה חברה" – מדינה שהיא צד לאמנה; "מדף יבשתי" – קרקע הים ותת קרקע הים של השטחים התת-ימיים שמעבר לשטח המים הטריטוריאליים של מדינה, שהם ההמשך הטבעי של שטח אותה מדינה, עד לקצה שולי היבשת; "מיתקן ימי" – אי מלאכותי וכן כל מיתקן או מבנה המחובר לקרקעית הים באופן קבוע, המשמש למטרת מחקר או ניצול משאבים או למטרה כלכלית אחרת; "נמל" – כהגדרתו בפקודת הנמלים (נוסח חדש), התשל"א 1971; "נציג ישראלי" – נציג דיפלומטי או קונסולרי של ישראל במדינת חוץ; "קברניט" – מי שבידו הפיקוד החוקי על כלי השיט; לפי חוק הספנות, יש אפשרות שקברניט כלי שיט ישראלי יהיה גם מי שאינו ישראלי.
אפרת רוזן: השאלה היא לגבי מתן הסמכויות במצב כזה.
רננה שחר: חשבנו שנכון יהיה להעניק את הסמכויות האלו גם אם זה לא כל הצוות וגם אם זה כלי צבאי שמצוות בצוות זר.
אפרת רוזן: "קצין משטרה ממונה" – קצין ממונה כמשמעותו בסעיף 25(א) לחוק המעצרים, בתחנת המשטרה שבתחום אחריותה מצוי הנמל שאותו עתיד כלי השיט לפקוד; "קצין צבא ממונה" – קצין בצבא הגנה לישראל בדרגת סגן אלוף ומעלה, שראש המטה הכללי בצבא הגנה לישראל מינהו לענין חוק זה.
אפרת רוזן: תחולה 2.
אפרת רוזן: הוראות חוק זה יחולו רק לגבי שיט ומתקן ימי כמפורט להלן: (1) כלי שיט המפליג או המתוכנן להפליג בהפלגה שאינה מוגבלת לשטח המים הטריטוריאליים של מדינה אחת; (2) מיתקן ימי הנמצא במדף היבשתי של מדינה חברה.
אפרת רוזן: כיוון שהמשמעות והחשיבות של הקביעה של התחולה לגבי כל כלי שיט זה פרק העבירות ולא הפרקים האחרים, אולי כדאי לקבוע את זה במפורש בסעיף 2.
אפרת רוזן: סעיף 2 מאוד גורף, הוא לא מבטא את מה שהצעת החוק אמורה לבטא.
מנחם בן-ששון: את חוששת שיחילו את זה תחולה רחבה מידי?
אפרת רוזן: הוראות החוק לא חלות לגבי כל כלי שיט המפליג או המתוכנן להפליג, רק הוראות פרק ב' חלות על כל כלי שיט.