GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד רותם: הפסיקה לא מאפשרת לך לצאת למכרז חדש כי יש לך חוזה אופציה.
דוד רותם: משום שמה שקורה הוא שיש הוראות מפורשות ויש פסיקה מפורשת שאומרת שאם אתה ביטלת חוזה , אתה לא יכול לצאת מיד לאותו מכרז על אותו נושא.
דוד רותם: הפסיקה היא מלאה בזה.
עומר דקל: אדוני מערבב בין שני עניינים.
עומר דקל: יש פסיקה שבית המשפט מאוד מאוד חשדן לגבי מצבים בהם אתה מבטל מכרז.
דוד רותם: חוזה, לא רק מכרז.
דוד רותם: ביטול מכרז זה פרשה בפני עצמה.
עומר דקל: ביטול מכרז ומיד מפרסם מכרז חדש בעל תוכן דומה או זהה.
דוד רותם: גם כאשר יש לך חוזה עם אופציה ואתה לא מממש אותו ויוצא למכרז חדש, בית המשפט אומר שתסביר לו היטב למה עשית את זה כי הוא לא מקבל את זה.
דוד רותם: אני חושב שכאן אין הצער שווה בנזק המלך כי אמנם העברת את זה לוועדת המכרזים המשרדית במקום שיעשה את זה מנהל יחידה.
עומר דקל: היום זה רק הפטור.
דוד רותם: את ועדת הפטור אני כבר לא צריך כי נניח שפטרתי את המכרז הראשון, באתי לוועדת הפטור ואמרתי לה שיש פה אספקה דחופה ואני רוצה ללכת על חוזה ולקבל פטור, ואז לקחתי אופציה.
דוד רותם: כאשר אני מממש את האופציה, כבר אין לחץ ואין שום דבר ואני יכולתי לצאת למכרז אבל עדיין פתחת לי את הדלת בוועדת המכרזים.
דוד רותם: אם אתה אומר שהלכת למכרז ואז הארכת האופציה נשארת בוועדת המכרזים המשרדית והיא פטורה, זה נראה לי בסדר, אבל אם אתה מדבר גם על מכרז שהוא בפטור, זה מפריע לי.
מנחם בן-ששון: אבל זה לא מכרז שהוא בפטור.
דוד רותם: כן, בפטור.
יואל בריס: היום המצב הוא שאם נניח יש לי התקשרות ומוסכם על ועדת הפטור לצורך העניין שאפשר לעשות מאה עם אופציה לעוד עשרים בפטור, עדיין אין דרך לממש את העשרים הנוספים בלי לעשות הליך של פטור חדש וזה מיותר.
דוד רותם: זה לא מיותר כי יכול להיות שהשתנו הנסיבות והיא אומרת לך עכשיו שעל ה-20 האלה היא לא רוצה כלום.
יואל בריס: את זה אנחנו סוגרים בוועדת המכרזים.
יואל בריס: לגבי השאלה האם הנסיבות השתנו והאם נכון או לא נכון לממש את ה-20, זה ועדת המכרזים.
מנחם בן-ששון: גמרנו את התיאוריה.
מנחם בן-ששון: בואו נסתכל בסעיף ונתקן אותו כאשר נגיע אליו.
מנחם בן-ששון: אני חושב שדברי ההקדמה של עורך-דין בריס היו על מנת להקדים לנו ארבעה סעיפים.
מנחם בן-ששון: עכשיו נקרא אותם ונראה אחד אחד ואז נתמודד אתם.
איתמר גלבפיש: הוא רצה להסביר את הנפקות המרכזית של סעיף 27.
מנחם בן-ששון: הוא לא רוצה לקרוא את סעיף 27, 28, 29, 30 ו-31?
איתמר גלבפיש: הם לא קשורים האחד לשני.
מנחם בן-ששון: אם כך, השאלה במקומה.
מנחם בן-ששון: חשבתי שאנחנו קוראים סעיפים.
מנחם בן-ששון: חבר הכנסת, אם כך, איך היית רוצה לראות את זה?
דוד רותם: מימוש זכות נתונה למשרד בחוזה שנעשה על פי מכרז.
יואל בריס: זה בדיוק השינוי שאנחנו מציעים.
דוד רותם: אתה רוצה גם לפטור.
יואל בריס: גם אם ההתקשרות המקורית נעשתה בפטור, אני רוצה שכל התמונה לגבי הפטור תיבדק פעם אחת.
יואל בריס: פעם אחת ועדת הפטור תאמר האם אנחנו מוכנים לאשר את ההתקשרות הזאת, כולל האופציות.
דוד רותם: אין נסיבות שאומרות שהייתה הצדקה לתת את הפטור אז ואין הצדקה לתת אותו עכשיו?
יואל בריס: זה יישאר תפקידה של הוועדה.
יואל בריס: אגב, ועדת הפטור יכולה לומר אם נראה לה נכון שהיא מאשרת את ההתקשרות בלי האופציה.
מנחם בן-ששון: האם ועדת הפטור יכולה לאשר מראש גם את האופציה ואת מימושה של האופציה?
יואל בריס: כן, ואז המימוש ילך לוועדת המכרזים.
איל זנדברג: אז למה צריך פטור?
מנחם בן-ששון: למה אני צריך פטור?
מנחם בן-ששון: שילך על מימוש.
איתמר גלבפיש: לא נראה לי שוועדת המכרזים יכולה לאשר את מימוש האופציה לא רטרואקטיבית אלא פרוספקטיבית.
מנחם בן-ששון: אבל אני רוצה פרוספקטיבית שזה ייכנס לתחרות.
איתמר גלבפיש: אז זאת לא אופציה.
דוד רותם: יהיו אופציות ולא יהיו מכרזים.
מנחם בן-ששון: לפי השיטה הזאת כל מכרז פטור ילך עם אופציה שהיא יותר גדולה מהמכרז.
יואל בריס: הסיבה שזה לא יקרה היא בגלל שאם זה יעלה אותו מבחינת רמת האישור שהוא ידרוש, כי בשווי ההתקשרות נספור את זה עם האופציה, ופעם שנייה, ההיקף של הפטור שהוא יצטרך לבקש, הוא יצטרך לבוא לוועדת הפטור ולומר שהוא מבקש פטור ל-120.
יואל בריס: הוא לא יוכל לומר שהוא מבקש פטור ל-100 אלא הוא יצטרך לומר שהוא מבקש פטור ל-120.
יואל בריס: ועדת הפטור תאמר ש-120 זה הרבה, קח פטור ל-100 ואז אולי יהיו לו 80 פלוס 20.
דוד רותם: זה בתיאוריה.
דוד רותם: הוא יבוא לוועדת הפטור ויאמר שהוא מבקש לקבל פטור על 100, אבל הוא לוקח אופציה לעוד 20 ועוד 20 למקרה שיהיה.
דוד רותם: ועדת הפטור תסתכל על ה-100 ולא על ה-120.
יואל בריס: אנחנו בכוונה מחייבים אותה לתת אישור ל-12 כי זה שווי ההתקשרות.
דוד רותם: וזה מה שהיא תיתן.
יואל בריס: היא תצטרך לתת אישור ל-120 ולבחון את זה לפי ההיקף של 120.
מנחם בן-ששון: ליועץ המשפטי יש הערה.
מנחם בן-ששון: הוא יכוון אותנו ואחרי כן נמשיך.
איל זנדברג: השאלה אם הפתרון לכל הבעיות האלה הוא לא בהגדרה של למה ניתן פטור מלכתחילה.
איל זנדברג: אתם משנים שם את השיטה.
איל זנדברג: לא רק בשאלה האם זה חוזה שתחילתו במכרז או לא במכרז אלא השאלה מה מוגדר בשלב הפטור.
איל זנדברג: אם שווי ההתקשרות כולל גם את האופציות, לכאורה שיקול הדעת נעשה אמנם לפי הנסיבות הראשוניות אבל ניתן פטור, אבל אז יוצא מזה שהסעיף הזה לא דרוש בכלל, לא בנוסח כזה ולא בנוסח אחר כי מימוש האופציה לא זקוק לעוד פטור.
איל זנדברג: לכאורה האופציה הזאת כבר שקלו אותה לגבי הפטור.
איל זנדברג: אם אתה רוצה לדבר לגבי מימוש האופציה, זה מלמד כאילו שהאופציה לא נשקלה בשאלת הפטור, ואז זה מעלה את הבעיות שחברי הוועדה מציגים כאן.
איל זנדברג: יכול להיות שזה נגמר בשלב הראשון.
איל זנדברג: הפטור כלל את כל האופציות.
איל זנדברג: מה שנכלל בפטור – פטור, מה שלא – לא זקוק לסעיף נוסף.
מנחם בן-ששון: תרשום.
איל זנדברג: השאלה איפה אתה מכניס את זה וזה לא עניין של נוסח.
יצחק לוי: השאלה אם הממשלה מעונינת בהתקשרויות עם אופציות או לא.
יצחק לוי: צריך להבין שהדרך הזאת תביא או להגדלת האופציות או לביטול האופציות.
יצחק לוי: זה לא ישאיר את המצב כפי שהיה.
יצחק לוי: האופציה היא דבר שבדרך כלל הוא כדאי ולכן כותבים אופציה.
יצחק לוי: אתה קובע מחיר, אתה מונע עלויות של מחירים, אתה קובע איזה דבר.
יצחק לוי: כלומר, יש עניין לכל מתקשר שתהיה לו אופציה.
יצחק לוי: על ידי זה אתם בעצם מבטלים את העניין של האופציה.
יצחק לוי: אם אני מנהל יחידה ואני צריך לבוא ולבקש אישור על 100 או על 120 ואני חושב ש-120 זה נפח יותר מדי גדול, אני אבוא עם 100 ולא עם 120, על אף שיש לי אפשרות להשאיר לי אופציה ל-20 בעוד שנה או בעוד שנתיים או בעוד שלוש שנים.
יצחק לוי: אני אבוא עם 100.
יצחק לוי: כלומר, התקנה הזאת בעיניי מבטלת את כל האופציות וההתקשרויות ולכן אני חושב שהיא לא נכונה.
מנחם בן-ששון: מר בריס, אתה שומע את ההערות משני הכיוונים והשאלה אם אתה לא רוצה להגיע למצב בו אתה חייב להביא את השלב הבא עוד פעם למכרז.
מנחם בן-ששון: זאת אומרת, אופציה היא אופציה להיכנס למכרז ולא לקבל את העבודה.
מנחם בן-ששון: אופציה היא אופציה למכרז חדש ולא לקבל את העבודה אוטומטית.
איל זנדברג: אז זאת לא אופציה.
דוד רותם: אם עשית מכרז, זה מאה אחוז בסדר כי אני התמודדתי בתנאים שווים.
יצחק לוי: וקיבלת אופציה.
דוד רותם: וקיבלתי אופציה ואני לקחתי את זה בחשבון של המחיר הראשון ובחשבון של המחיר השני והכל בסדר.
דוד רותם: אתה מדבר על פטור וזה כבר מתחיל לא למצוא חן בעיני.
דוד רותם: אל תפטור.
דוד רותם: אתה רוצה לתת פטור, כל מימוש תלך בחזרה לוועדת הפטור או שתצא למכרז.
דוד רותם: אין סיבה בפעם השנייה ללכת לוועדת הפטור.
דוד רותם: מילא בפעם הראשונה יש לך תירוצים, תמצא, אבל בפעם השנייה, אתה רוצה לממש אופציה, למה שלא תלך למכרז?
דוד רותם: קיבלת פטור בגלל שזה היה דחוף או משהו כזה ואתה כבר לקחת לי.
איל זנדברג: או שתקבל פטור ספציפי אשר לא נובע מעצם היות האופציה.
: אם ההגיון של התקנות האלה הוא להקל, השאלה היא למה לסבך.
דוד רותם: אני לא רוצה להקל.
דוד רותם: אני רוצה שיהיה ניקיון כפיים.
יצחק לוי: ניקיון הכפיים הוא ברישום האופציה.
יצחק לוי: אתה רוצה לייעל, אתה רוצה לחסוך.
יצחק לוי: נניח שהיום יש לך הצעות יותר טובות מאשר האופציה וזאת השאלה.
דוד רותם: אם יש לי הצעות יותר טובות, אני רוצה לבדוק.
מנחם בן-ששון: התשובה של משרד האוצר צריכה לבוא מתוך ניסיון העבר משום שבעולם האידיאולוגי אתה יכול לומר שאתה רוצה לבטל את האופציות, אבל זאת אחת הפנינים, אני מרוויח מהם מחירים, או לחילופין להפך כאשר אתה רוצה לומר שאתה רוצה להכניס נפח כזה של מכרז שיהיה ברור שהוא יעבור דרך ועדת המכרזים.
מנחם בן-ששון: ולכן, כמו שהרב לוי חשש, אין חשש.
מנחם בן-ששון: ברגע שאתה תהפוך את האופציות לצמודות אוטומטית לכל מכרז, באופן אוטומטי הוא יעלה לוועדת מכרזים גבוהה יותר.
עומר דקל: אני חושב שנושא האופציה לא צריך להיות בתקנה 3.
עומר דקל: מבחינה לוגית, כמו שנאמר כאן, האופציה היא לא התקשרות חדשה אלא זאת אותה התקשרות שאנחנו מרחיבים אותה.
עומר דקל: תמיד יש בלבול בין אופציה לבין התקשרות המשך.
עומר דקל: התקשרות המשך היא התקשרות חדשה ואופציה היא אותה התקשרות.
עומר דקל: לשם הדוגמה, תמיד כאשר אנשים לא מבינים את זה – ואלה סעיפים מאוד בעייתיים – אני אומר שאופציה זה כמו שיש לי בלון ואני מנפח אותו עוד.
עומר דקל: התקשרות המשך זה בלון שהתפוצץ ואני עכשיו מנפח בלון חדש.
עומר דקל: אלה שני דברים שונים.
עומר דקל: מכיוון שזה אותו בלון, אותה התקשרות, זה מבחינה מושגית לא צריך להיות בתקנה 3 אלא זה צריך להיות בתקנה נפרדת, אולי בתקנה 3(א).
עומר דקל: זה הפריע גם קודם וזה מפריע גם עכשיו.
מנחם בן-ששון: זה מפריע תפקודית או אסתטית?
עומר דקל: זה מפריע אסתטית.
עומר דקל: זה יוצר קשיים פרשניים.
מנחם בן-ששון: אני חושב שעל זה יש הסכמה של כל החברים.
עומר דקל: אני מסכים מאוד למה שאומר חבר הכנסת רותם.
עומר דקל: צריך להבחין בין התקשרות שמלכתחילה נעשתה במכרז לבין התקשרות שמלכתחילה נעשתה שלא במכרז.
עומר דקל: התקשרות שמלכתחילה נעשתה שלא במכרז, היא קודם כל התקשרות חשודה בעצם הגדרתה ולכן יש טעם קצת להקשות גם בנושא מימוש האופציות כי אני בא לוועדת פטור, אני מציג התקשרות יחסית תמימה ואחר כך יש עליה אופציות ואופציות ואופציות וזאת התקשרות חשודה וצריך להיות חשדנים לגביה.
עומר דקל: לכן יש מקום להקשות ולדרוש, כל פעם כאשר יש מימוש אופציה, שהיא תעבור בקרה נוספת על ידי ועדת הפטור או על ידי ועדת מכרזים, וזה כבר עניין מוסדי שאני לא נכנס אליו כי בעיני הוא לא כל כך חשוב.
מנחם בן-ששון: לזה אנחנו מסכימים, אבל לא פטור.
עומר דקל: לא, לא פטור.
איל זנדברג: שאלת הפטור לא רלוונטית בשלב הזה.
עומר דקל: זה לא בפטור.
עומר דקל: מבחינה גיאוגרפית זה צריך להיות בתקנה נפרדת.
עומר דקל: אני חושב שאופציה הוא נושא מספיק חשוב שתהיה לו תקנה שנקראת מימוש אופציה.
עומר דקל: עכשיו אפשר לעשות הבחנה בין אופציה במכרז שנכרת בעקבות מכרז ואופציה של מכרז חוזה שנכרת שלא בעקבות מכרז.
עומר דקל: שני הסדרים שונים באותה תקנה.
עומר דקל: לכן לדעתי צריך לעשות לגבי התקשרות שנעשתה בעקבות מכרז, שבה גם כמו שנאמר, ובצדק, אני כמציע מראש מתמחר את זה בעצם כהתקשרות לחמש שנים ואני אומר שאם אני אהיה טוב, חזקה על המשרד שיממש את האופציה.
עומר דקל: ההסדר צריך להיות יותר מקל ואני חושב שכן צריך להישאר בהסדר הקודם.
עומר דקל: זאת אומרת, ללכת לוועדת מכרזים רק אחרי שלוש שנים או אני מסכים גם למה שאמר עורך-דין בריס, עם מימוש האופציה מעבר לסכום מסוים לפי המקשה יותר.
עומר דקל: זאת אומרת, אני לא צריך ללכת על כל מימוש אלא אם כן זה מימוש אחרי שלוש שנים או נניח מיליון שקלים, סתם כדוגמה.
מנחם בן-ששון: מר בריס, שמעת עכשיו שלוש הצעות.
מנחם בן-ששון: הצעה לגבי גרפיקה ושתי הצעות משנה לגבי תוכן.
יואל בריס: אני מציע שלצורך העניין ולסדר, לפחות שלי, שנדע מה מוסכם ומה פשוט יחסית.
יואל בריס: לגבי אופציה במכרז, המצב הקיים, לפני שלוש שנים ואחרי שלוש שנים והסכומים, אני מציע שאותו לפחות נוריד מהשולחן ונאמר שמימוש של כל אופציה בעקבות מכרז נעשה בוועדת המכרזים תמיד, לא אצל מנהל יחידה ולא בוועדת הפטור.
יואל בריס: היום יכול להיות מצב שמימוש של אופציה בעקבות מכרז מחייב את ועדת הפטור המרכזית.
יואל בריס: זה נראה לי לא נכון.
דוד רותם: תלוי בסכום.
יואל בריס: נכון, תלוי בסכום ותלוי בשנים.
יואל בריס: אם זה לפני שנתיים ו-11 חודשים, זה מנהל היחידה, אבל אם זה שלוש שנים ויום, זה ועדת מכרזים וועדת פטור.
יואל בריס: מימוש אופציה של מיליון שקלים, אם זה שנתיים ו-11 חודשים זה מנהל יחידה, ואם זה שלוש שנים ויום, זה לא רק מנהל יחידה אלא זה גם ועדת המכרזים וגם ועדת הפטור העליונה.
יואל בריס: זה לא נראה הגיוני.
דוד רותם: את הרישא לבטל, זה צודק, אבל השאלה אם צודק לבטל גם את הסיפא.
יואל בריס: אני חושב שאפשר לומר שמימוש של אופציה בעקבות מכרז בכל מקרה היא ועדת המכרזים.
יואל בריס: ללא קשר לתקופה או לסכום.
איתמר גלבפיש: למה סעיף 9 לא חל על 3(27)?
יואל בריס: כי הוא מוחרג.
איתמר גלבפיש: הוא לא מוחרג.
איתמר גלבפיש: אני מנסה להבין למה אתה מסיק שהדין הקיים הוא כפי שאתה אומר אותו.
יואל בריס: בתיקון ל-9 הוא מוחרג.
איתמר גלבפיש: הוא אומר שהתקשרות שעניינה מימוש זכות הכלולה בחוזה שנכרת בעקבות מכרז.
איתמר גלבפיש: נכון, אחרי כן זה מופיע.
מנחם בן-ששון: כל זה לגבי העבר, אבל מה אתה רוצה לתקן כאן?
יואל בריס: בואו נסכים, לדעתי, שלעניין מימוש אופציה שכלול במכרז, תמיד המימוש יהיה בוועדת המכרזים.
איתמר גלבפיש: ההצעה היא לכתוב סעיף חדש שיסדיר את שני המצבים.
איתמר גלבפיש: ועדת המכרזים נדרשה לזה קודם שלא בהתאם למצב הקיים.
איתמר גלבפיש: במצב הקיים לא אישרו מלכתחילה את האופציה.
יואל בריס: אנחנו אומרים את זה ב-8א.
איתמר גלבפיש: לא, 8א זה כבר דיון אחר.
איתמר גלבפיש: הוא לא נותן סמכות.
יואל בריס: עכשיו אני כבר כן באסתטיקה.
איתמר גלבפיש: זאת לא אסתטיקה.
יואל בריס: לדעתי זאת טעות אבל לא עקרונית.
איתמר גלבפיש: מה טעות?
יואל בריס: במקום 3(27), לבטל אותו.
איתמר גלבפיש: למה זאת טעות?
יואל בריס: כיוון שהוא קיים עכשיו, וזאת התפיסה שהייתה בתקנות, ואם הוא יישאר וגם אם הוא לא נכנס בהגדרה בדיוק במשבצת הנכונה.
מנחם בן-ששון: ההפך.
מנחם בן-ששון: אתה שואל מה יקרה לתשומת לבו של הציבור.
מנחם בן-ששון: זה לא דבר קטן.
מנחם בן-ששון: זה לא כמו המדפיס הממשלתי.
מנחם בן-ששון: ברגע שהוצאת אותו משם, מיד נדלקת נורית אדומה שהיה פטור ואיננו.
מנחם בן-ששון: איפה הוא?
מנחם בן-ששון: יתחילו לחפש.
מנחם בן-ששון: מהו?
מנחם בן-ששון: אתה תנסח אותו מחדש.
יואל בריס: אני אנסח אותו.
יואל בריס: אני אביא ניסוח.
איתמר גלבפיש: בוא נסכם מה הוועדה רוצה לגבי שני סוגי המצבים.
יואל בריס: אני חוזר לעניין ההתקשרות שבמקורה הייתה בפטור.
יואל בריס: לגבי התקשרות שהייתה במכרז, אמרנו שתמיד ועדת מכרזים.
יואל בריס: מימוש, תמיד ועדת מכרזים, לא פחות ולא יותר.
מנחם בן-ששון: תחילתו בפטור.
מנחם בן-ששון: הורתו בפטור.
יואל בריס: אני שומע את הצעת הביניים של דוקטור דקל ואפשר שיש בה הגיון, אבל אני רוצה עוד פעם להסביר איך אנחנו ראינו את זה ואיך זה משתלב עם שווי ההתקשרות.
יואל בריס: אני חושב שבכל זאת אפשר לדבוק בהצעה הזאת שהממשלה הביאה.
דוד רותם: אתה בעצם רוצה לומר שפעם אחת פטרתי ממכרז, זה כך.
מנחם בן-ששון: אם הוא הולך לוועדת המכרזים?
יצחק לוי: הוא כבר פטר את האופציה.
איתמר גלבפיש: הוא פטר את האופציה כעניין עקרוני.
איתמר גלבפיש: הוא מעונין בגוף שיפקח על מנהל היחידה שמקבל את ההחלטה.
מנחם בן-ששון: דוקטור דקל, איך הצעת לעשות את המעבר?
עומר דקל: לגבי התקשרות שנעשתה בעקבות פטור ממכרז, הצעתי תואמת את הצעתו של עורך דין בריס.
עומר דקל: מימוש האופציה מחייב אישור ועדת מכרזים.
מנחם בן-ששון: פעם אחת.
עומר דקל: לא, כל מימוש.
יואל בריס: זה נעשה במכרז.
עומר דקל: לא במכרז.
עומר דקל: בפטור ממכרז.
מנחם בן-ששון: כל מימוש, זאת אומרת, גם שלב ב', ג' ו-ד'.
עומר דקל: כן.
עומר דקל: התקשרות בפטור ממכרז.
עומר דקל: הייתה התקשרות, עכשיו עברה שנה ואני רוצה לממש אופציה, ולכן אני צריך שוב ללכת ולקבל אישור של ועדת המכרזים לצורך מימוש האופציה.
יצחק לוי: לא לשם הוצאת מכרז.
מנחם בן-ששון: לשם קבלת פטור.
עומר דקל: לשם מימוש האופציה.
יואל בריס: אם כך יצא שאני מחמיר.
עומר דקל: נכון, אתה מחמיר יותר.
יואל בריס: אני חושב שנכון במקרה הזה להחמיר.
יואל בריס: החשש שלי כאן הוא כאן לא בגלל קלות הבירוקרטיה אלא אני לא רוצה שבעניין כלכלי כבד משקל יחליט אדם אחד.
מנחם בן-ששון: לחבר הכנסת רותם יש הצעת פשרה, להחמיר עוד יותר על מי שתחילתו בפטור אבל השאלה איך תעשה את זה.
יואל בריס: אני חשבתי לומר שבמכרז תמיד ועדת מכרזים, בפטור ממכרז לעשות תחנת ביניים ולומר אם זה פטור ממכרז ומימוש של האופציה הוא עד – סתם אני זורק מספרים ואחר כך נבחן אותם – 3 שנים ועד מיליון שקלים, זה יהיה בוועדת המכרזים המשרדית.
יואל בריס: אם זה לא עונה על שני התנאים האלה במצטבר כי או עברו שלוש שנים או שהסכום הוא יותר ממיליון שקלים, אז כן יידרש עוד הליך פטור.
איתמר גלבפיש: מה המשמעות של הכללת האופציה מלכתחילה אם אתה שוב שולח אותם לכל התהליכים של הפטור?
יואל בריס: יש משמעות חוזית.
יואל בריס: אין משמעות מכרזית אבל יש משמעות חוזית כבדה.
איתמר גלבפיש: מול הספק.
דוד רותם: אני הייתי הולך בכל מקרה שכאשר זה מתחיל בפטור, או שלא יהיו אופציות או שהאופציה דורשת פטור נוסף, אבל אם תרד בסכומים ובתקופות, אני אתפשר אתך.
יואל בריס: אנחנו נגיש הצעה בנושא.
מנחם בן-ששון: תגיש הצעה.
מנחם בן-ששון: עוד לא סיימנו את הנושא שהוא חשוב.
מנחם בן-ששון: עורך דין בריס יגיש הצעה מנוסחת, גם אסתטית לכיוון שאתה רוצה ואז נראה.
איתמר גלבפיש: תחשוב גם אם אנחנו שולחים אותם לוועדת הפטור, זה ייצור בירוקרטיה קשה בתוך המשרדים.
דוד רותם: זה כלב השמירה.
איתמר גלבפיש: צריך לזכור שהעניין נדון כעניין עקרוני אלא שהנסיבות נדונות על ידי גוף מפקח.
: בוא נחשוב על המדיניות, האם בדעתנו להחמיר או לא.
מנחם בן-ששון: בדעתנו לייעל ולעשות את הדבר הנכון.
איתמר גלבפיש: הרוב ילך לוועדות הפטור המשרדיות לפי ההסדר החדש של הוראות השעה.
יואל בריס: זה אחרי מחשבה ארוכה מאוד, בעיקר של צוות בראשות גבי שוחט.
יואל בריס: עשינו הרבה מאוד חשיבה איך להגיע לאיזון בנושא האופציות וזה האיזון שהבאנו בפניכם שהוא נראה לנו פתרון מאוזן.
יואל בריס: אני שומע את ההערה לגבי מצב שבו ההתקשרות המקורית הייתה בפטור ממכרז שאולי הלכנו יותר מדיי.
מנחם בן-ששון: האם ועדת הפטור זאת ועדת הפטור המשרדית המפורסמת ששם מחכים שמונה חודשים?
יואל בריס: בהוראת הקבע יש רק ועדת פטור אחת.
יואל בריס: בסוף יש הוראת שעה לשנתיים או לתקופה שאדוני ביקש שתהיה תקופה אחרת, אז יהיו ועדות פטור משרדיות ונראה את התפקוד שלהן בתקופה הזאת.
מנחם בן-ששון: זה אחד הפתרונות.
מנחם בן-ששון: אני חושש מהרעיון של חבר הכנסת רותם לא כי הוא לא נכון אלא כי אנחנו ניצור עוד פעם את הפקקים וזה לא נוח לי.
דוד רותם: זליכה כבר איננו.
מנחם בן-ששון: ובכל זאת.
מנחם בן-ששון: אתה יוצר סיטואציה של שינוע לתוך מערכת שאחרי כן תהיה פקוקה.
מנחם בן-ששון: אני שואל את עצמי האם אפשר להגדיר את זה אל נקודת היעד, קרי, ועדות פטור משרדיות ולא ועדת פטור אחת.
מנחם בן-ששון: אז אני יכול לראות את ההגיון שעליתי מוועדת מכרז לוועדת פטור משרדית ולא תקעתי את העולם.
דוד רותם: אלה בטח אותם אנשים.
מנחם בן-ששון: אתה יכול להגדיר מה הם.
איתמר גלבפיש: אני חושב שאפשר לנסות להבין איזה הסדר הוועדה רוצה וכך גם יובא הסעיף שמתאים להצעת הוועדה כפי שנחליט עליה כעת.
איתמר גלבפיש: השאלה היא האם הוועדה חושבת שתמיד כאשר יש לנו מימוש זכות ברירה צריך לעבור דרך גוף מסוים, כן או לא, בין אם זה בפטור ובין אם זה לא בפטור.
יואל בריס: אני יכול לנסות לתמצת כי לדעתי אני כן הבנתי.
יואל בריס: אני רוצה לראות אם הבנתי נכון את ההצעה.
יואל בריס: ההצעה שהוועדה מבקשת שאני אביא אומרת שאם ההתקשרות המקורית הייתה במכרז, מימוש האופציה תמיד יהיה בוועדת המכרזים ולא משנה התקופה ולא משנה הסכום.
יואל בריס: אם זה במכרז.
איתמר גלבפיש: ההצעה של דוקטור דקל לא תאמה את זה.
יואל בריס: אני הבנתי שזה הקונצנזוס ולכן גם התחלתי את דבריי וניסיתי להוריד מהשולחן את הדברים שבהסכמה.
יואל בריס: ההתקשרות המקורית הייתה במכרז, כל מימוש בכל זמן ובכל סכום יהיה בוועדת המכרזים לא פחות - כלומר, לא מנהל יחידה – ולא יותר – כלומר, לא ועדת פטור או חשב כללי.
יואל בריס: אם ההתקשרות המקורית הייתה בפטור ממכרז, שני דברים יקרו: ראשית, אם יש אופציה, היא תיכלל בשווי ההתקשרות שחייב לבוא לאישור, ושנית, גם במצב כזה תהיה איזושהי הגבלה על מימוש האופציה בוועדת המכרזים המשרדית.
יואל בריס: ההגבלה תהיה בתקופה ובסכום.
יואל בריס: הצענו לצורך העניין שלוש שנים ומיליון שקלים.
יואל בריס: אם זה פחות משלוש שנים ופחות ממיליון שקלים, וקיבל אישור לפטור מלכתחילה לפי כל הכללים, כולל האופציה, אזי המימוש יהיה בוועדת המכרזים המשרדית.
יואל בריס: אם זה אחרי שלוש שנים ומעל מיליון שקלים, גם אם התהליך במקורו קיבל את כל האישורים, הרי שגם המימוש יצטרך להיעשות עוד פעם ולעבור את הפרוצדורה הבירוקרטית.
איתמר גלבפיש: מול ועדת הפטור?
יואל בריס: לצורך העניין, כן.
איתמר גלבפיש: לי זה נראה לא יעיל.
יצחק לוי: כלומר, בשום מקרה מנהל היחידה לא מחליט.
איתמר גלבפיש: זה לא נראה לי יעיל.
איתמר גלבפיש: אני חושב שאנחנו יוצרים עכשיו הליך של שלוש דרגות של החלטה.
יואל בריס: רק אם זה פטור ממכרז.
עומר דקל: אני מציע שהוועדה תקבע שהתקשרות בפטור ממכרז לא יכולה לכלול אופציות.
יואל בריס: זה המצב הקיים.
מנחם בן-ששון: זה הפתרון שאתה שמת אותו.
מנחם בן-ששון: בכמה פטורים אנחנו מדברים לפי הניסיון שלכם?
מנחם בן-ששון: החשד הוא שכאשר אתה הולך במסלול פטור, אתה רוצה להרוויח פטורים נוספים ואנחנו חושבים שהפטור הוא לא ראוי אלא במקרים חריגים.
מנחם בן-ששון: לכן הולכת את הפטור במקרים חריגים מאוד וזאת אחת מתכליות החוק הזה.
מנחם בן-ששון: אני אומר שתראה שהוא חריג ושאתה לא נותן בו כל מיני זכויות מיוחדות.
יצחק לוי: אתה הופך כאן את הממשלה למוגבלת מבחינה עסקית.
יצחק לוי: פטור צריך השגחה יותר, צריך תהליך יותר מושגח, אבל לא בגלל שהדבר הוא פטור ואתה יכול להשיג איזו עסקה טובה שלא תשיג אותה.
דוד רותם: תלך למכרז.
דוד רותם: למה אתה עושה את זה בפטור?
יצחק לוי: מכיוון שדחוף וכולי.
דוד רותם: אז האופציה לא דחופה.
יצחק לוי: תשגיח יותר על האופציה אבל אל תמנע אפשרות שלה.
דוד רותם: אם זה דחוף היום, האופציה לא דחופה.
מנחם בן-ששון: אני שאלתי האם הוא בדק פטורים וכמה מן הפטורים הולכים עם שוברם בצדם.
יואל בריס: בדקתי.
יואל בריס: יש לי כאן חלק מהדוחות הסטטיסטיים של ועדת הפטור אבל לצערי בקלסרים שהבאתי לא מצאתי, אבל אני יכול להביא את הנתון שאומר כמה אישורים הגיעו לוועדת הפטור בשנת 2005 ו-2006 - דוח 2007 עוד לא יצא – לפי הסעיף הזה.
יואל בריס: בישיבה הקודמת הבאתי את הדוח עצמו, אבל הפעם לא הבאתי אותו.
יצחק לוי: פטור עם אופציה.
יואל בריס: פטור למימוש אופציה.
יואל בריס: אני רוצה לומר מה המקרה המצוי שעליו חשבנו בעניין מימוש האופציות וזה מקרה מאוד מצוי והוא מאוד מעיק על המשרדים.
יואל בריס: לכן אני מציע שלא ללכת לפתרון הקצה שעכשיו הוצג אלא לפתרון הביניים שהצעתי לפני רגע.
מנחם בן-ששון: היה חסר לך משהו בסיפור שלך.
מנחם בן-ששון: מה הייתה הדחיפות בשלב הראשון.
יואל בריס: זאת לא שאלה של דחיפות.
יואל בריס: לא עשיתי מכרז אלא עשיתי פנייה לפי תקנה 5.
יואל בריס: יש לי סיבות רבות לכך.
מנחם בן-ששון: מה הן?
מנחם בן-ששון: חוץ מאשר שגרת ההתנהלות.
יואל בריס: אני לא רוצה עכשיו להיכנס לכל הנושא של יועצים.
יואל בריס: התפיסה של התקנות היא תפיסה שיש לה בסיס במציאות והיא שבחירת יועץ זה עניין שלמרות שיש בו אמות מידה, עדיין שיקול הדעת הוא יותר גמיש.
יואל בריס: תקנה 5 היא לא סוג של מכרז לפי התקנות אלא היא סוג של פטור ואני מציע להשאיר אותה כסוג של פטור.
יואל בריס: היא סוג של פטור עם הליך מאוד מאוד ברור תחרותי.
מנחם בן-ששון: תכניס אותו להגדרות ותעשה אותו תחרות.
דוד רותם: כאשר נגיע לתקנה 5, תביא את רשימת משרדי עורכי הדין שהתקשרו לשירות חיצוני במדינת ישראל בעשר השנים האחרונות ותראה לנו גם את המחזוריות.
דוד רותם: כל בעלי המקצוע הייחודיים האלה.
מנחם בן-ששון: מר בריס, אתה בתקנות רוצה לאוורר את המערכת ולכן גם ביועצים אתה רוצה לאוורר אותה.
יואל בריס: ועוד איך.
מנחם בן-ששון: אתה רוצה לשעבד תקנה כלכלית שיכולה להיות לה חשיבות למהלך שאולי הוא לא תקין מבחינת המהלך הארגוני.
יואל בריס: כל התקנות האלה הן איזון עדין ומורכב בין הרצון כמה שיותר לתמרץ את השקיפות ואת התחרות ואת כל המכרזים לבין הרצון לתת למשרדים לעבוד.
יואל בריס: באיזון שבין שני הדברים האלה הגשנו בעניין האופציות הצעה שאני חושב שהיא מאוד מאוזנת.
יואל בריס: אני מוכן לשקול לעדן אותה במובן זה כמו שהציע חבר הכנסת רותם בתחילה ואחר כך חזר לעמדה שלפני כן.
יואל בריס: אני מציע לתפוס את עמדת הביניים שאומרת שבאופציה בעקבות התקשרות בפטור ממכרז, יהיו מצבים בהם אפשר יהיה לממש בוועדת המכרזים ולא תמיד בוועדת פטור משרדית או עליונה או כל תהליך אחר.
יואל בריס: לכן אני מציע לחזור להצעה הזאת.
מנחם בן-ששון: אדוני יביא הצעה כזאת שתהיה בנפרד.
יואל בריס: בפסקה (28) אנחנו מבקשים לעסוק בה תיקון טכני.
יואל בריס: נשאלתי לגבי ההגיון שבבסיס התקנה.
יואל בריס: התקנה 3(28) היא התקנה שהיא החריג שבחריגים.
יואל בריס: מצב שבו כלו כל הקצים ובכל זאת למרות שאין סעיף פטור, יש נסיבות חריגות ומיוחדות שמצדיקות פטור.
יואל בריס: אני יכול להרגיע ולומר שבדקנו בדוחות האחרונים ומספר הבקשות בשנה הוא כחמש בקשות.
יואל בריס: האישורים הם שניים או שלושה.
דוד רותם: זה ועדת הפטור המרכזית, לא המשרדית.
יואל בריס: מה שקורה היום הוא שכדי להגיע לפטור הזה, זה עובר ועדת מכרזים משרדית, ועדת פטור מרכזית וחתימה של שר האוצר.
יואל בריס: זה באמת המקרים החריגים.
יואל בריס: יש כאן תקלת ניסוח שאני מציע לתקן אותה.
יואל בריס: כתוב שבמסלול הזה, שזה ועדת מכרזים, ועדת פטור ושר האוצר, אם זה כל דבר שאיננו מחיר אלא רק זכויות במקרקעין, זה נעשה בוועדת הפטור המרכזית.
יואל בריס: אם זאת מכירת מקרקעין, מה שכתוב היום הוא שזה ועדת הפטור של מינהל מקרקעי ישראל כי יש להם, לפי התקנות, ועדת פטור נפרדת.
יואל בריס: ברם, יש לעתים – לא תדירות, אבל זה קורה – מכירת מקרקעין שנעשית בידי משרד ממשלתי כאשר זה לא מקרקעי ישראל ואז לכאורה, לפי התיקון, משרד השיכון יצטרך ללכת לוועדת הפטור של מינהל מקרקעי ישראל ולא לוועדת הפטור של משרד האוצר.
יואל בריס: זו תקלה כמובן ולכן אנחנו מציעים לתקן אותה.
דוד רותם: על איזה סוג מקרקעין מדובר?
דוד רותם: זאת אומרת, משרד ממשלתי מוכר את המשרד שלו או משהו כזה?
יואל בריס: בבעלות המדינה יש כל מיני דברים.
דוד רותם: זה לא נסיבות מיוחדות המצדיקות.
יואל בריס: אם אין נסיבות מיוחדות, בוודאי שאתה לא מגיע.
יואל בריס: אני לא אומר שאלה נסיבות מיוחדות.
יואל בריס: אני אומר שאם יש נסיבות מיוחדות, זה ילך דרך ועדת הפטור של משרד האוצר ולא דרך ועדת הפטור של מינהל מקרקעי ישראל.
דוד רותם: למה אתה לא חושב שצריך לבטל בכלל את הפטור של מכירת מקרקעין בלי מכרז?
דוד רותם: אין דבר כזה במדינת ישראל, מקרקעין שיש נסיבות שמצדיקות.
יואל בריס: יכול להיות נסיבות נדירות.
דוד רותם: אם מישהו גר בדיירות מוגנת ויצא למכרז, אף אחד לא ילך על זה.
קריאה: למישהו יש דירת שירות ואין לו דירה נוספת.
קריאה: השאלה היא האם זה לא נכון לשקול בנסיבות האלה לתת לו פטור.
דוד רותם: לא, ודאי שלא כי זאת דירת שירות.
דוד רותם: נתתי לך דירת שירות.
דוד רותם: הדוגמה שאתה נתת היא בדיוק הדוגמה שמפחידה אותי.
דוד רותם: אדם מקבל דירת שרד או דירת שירות ואחר כך מוכרים לו את זה כי הוא כבר גר שם ואין לו דירה אחרת.
דוד רותם: במשך 24 שנים הוא חי על חשבון המדינה ועכשיו הוא רוצה לקבל פרס.
מנחם בן-ששון: מקרה אחד מחמישה בשנה.
מנחם בן-ששון: מה ארבעת המקרים האחרים?
יואל בריס: אני לא יודע לומר אם היה מקרה שבו נעשה שימשו בסעיף 28 לעניין מימוש זכויות.
יואל בריס: זה תיאורטי.
יואל בריס: אני לא יודע מה יכול להיות המקרה.
יואל בריס: אני אספר סיפור אחר שהוא לא 3(38) אלא הוא עולה בראשי כי הוא מצב מעין זה.
יואל בריס: בסוף שם פתרנו את זה בדרך אחרת.
יואל בריס: ישראל מימשה שעבוד על דירת מגורים, הכל היה תקין, היה לנו את השטר, היה לנו את החוזה, מימשנו את הזכות ורק אחרי שמימשנו את הזכות גילינו שבדירה בפועל גרה אישה משותקת בארבעת גפיה והדירה הייתה מותאמת לצרכיה.