GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מנחם בן-ששון: האם זה מה שכתוב באמנה?
רננה שחר: פרק ג' וד' לא חלים על כלי שיט שמפליגים בהפלגות חופיות.
רננה שחר: הם לא חלים על המתקנים שמצווים במים טריטוריאליים.
רננה שחר: מבחינה זו סעיף 2 נכון לכל החוק.
רננה שחר: פרק ג' לא חל על סירת מנוע שרשומה בישראל.
אפרת רוזן: האם בגלל שזאת הפלגה שאינה מוגבלת לשטח המים?
רננה שחר: מדובר בכלים שמפליגים במימי החופים.
רננה שחר: סעיף 2 רלוונטי לכל החוק.
רננה שחר: יכול להיות שיש פה משהו שצריך יותר הבהרה מבחינה זו שפרק ב' חל על כל הכלים, פרקים ג' וד' חלים על כלים ישראלים בלבד.
אפרת רוזן: פרק ב': עבירות 3.
אפרת רוזן: המשתלט בכוח או באיומים, שלא כדין, על כלי שיט או על מיתקן ימי, דינו – מאסר עשרים שנים.
אפרת רוזן: נראה שפרק העבירות לוקח את פרק העבירות באמנה ועושה לו איזה שהוא תרגום.
אפרת רוזן: זה לא מבטא את מה שהעבירה באמנה אומרת.
אפרת רוזן: האמנה מדברת על כוח ואיומים, היא לא מדברת על איומים סתם.
אפרת רוזן: זה מסוג האיומים שהצעת החוק רוצה להתמודד איתם.
אפרת רוזן: קשה לחשוב על איומים מסוג אחר.
אפרת רוזן: חשבנו שצריך להבהיר את זה ולדבר על המשתלט בכוח תוך איום להפעיל כוח.
אפרת רוזן: היסוד של לא כדין חשבנו שמיותר.
אפרת רוזן: חשבנו שראוי לשקול את השימוש ביסוד העובדתי, את השימוש ביסוד ההתנהגותי של תופס.
אפרת רוזן: זה אומנם לא מופיע באמנה, אבל זה מופיע בחוק הטיס.
מנחם בן-ששון: איפה נמצאת הסנקציה של עשרים שנה במדרג הענישה שלנו?
יפעת רווה: אני לא רואה את הנזק כשכתוב רק איומים.
יפעת רווה: יכול להיות אולי מקרה שאנחנו לא חושבים עליו, שזה לאו דווקא כוח פיזי.
אפרת רוזן: עדיף להפליל את ההתנהגות בצורה מצמצמת ולא רחבה.
אפרת רוזן: השאלה היא מה זה משתלט.
אפרת רוזן: האם משתלט זאת שליטה מלאה על הכלי?
אפרת רוזן: סברתי שאם כותבים גם המשתלט או התופס זה מבהיר שהשליטה לא חייבת להיות שליטה מושלמת.
רננה שחר: אני מניחה שכשמשתלטים על כלי שיט זה ברגע שמשתלטים על הגשר שלו.
מנחם בן-ששון: אני מציע לקבל את מה שמציעה היועצת המשפטית.
מנחם בן-ששון: מה לגבי מדרג הענישה?
יפעת רווה: זה מקביל לעבירות של טייס.
איילת אלישר: יש עבירה של שוד ים של 20 שנה.
אפרת רוזן: סיכון כלי שיט 4.
אפרת רוזן: העושה אחד מאלה ומסכן בכך את ביטחון הפלגת כלי השיט, דינו – מאסר חמש עשרה שנים; עשה כן כדי לגרום למותו של אדם או כדי לגרום לאדם חבלה חמורה, דינו – מאסר עשרים שנה; (1) תוקף אדם הנמצא על כלי השיט; (2) גורם נזק לכלי שיט או למטענו; (3) מכניס לכלי השיט, בכל דרך שהיא, מכשיר או חומר העלול לגרום נזק לכלי השיט או למטענו; (4) גורם נזק לעזר ניווט או משבש את פעולתם התקינה; (5) מוסר מידע כוזב.
אפרת רוזן: סעיף 4 כולל בתוכו שתי עבירות שהן נפרדות.
אפרת רוזן: בעבירה שעונשה מאסר 20 שנה לא מדובר על נסיבות מחמירות לעבירה הראשית, אלא על עבירה אחרת שיש בה יסוד נפשי חדש.
אפרת רוזן: האמנה מדברת לא רק על מצב שהעושה אחת מההתנהגויות מסכן את ביטחון הפלגת כלי השיט, אלא גם על עבירות שעלולות לסכן את כלי השיט.
אפרת רוזן: מקריאת האמנה אני מבינה שאין אחידות מלאה.
אפרת רוזן: יש עבירות שמדברות על מסכן, יש עבירות שמדברות על מצב שעלול לסכן.
אפרת רוזן: סברתי שנכון לכסות את שני המצבים האלה.
אפרת רוזן: אנחנו מציעים שזה יהיה העושה אחד מאלה ומסכן בכך או עלול לסכן בכך.
אפרת רוזן: הערה שנייה נגעה ליסוד של ביטחון הפלגת כלי השייט.
אפרת רוזן: האמנה עצמה מדברת על ביטחון הפלגה.
אפרת רוזן: לא ברור אם ביטחון הפלגת כלי השיט יכלול גם את ביטחון כלי השיט.
אפרת רוזן: אם רוצים להגן על ביטחון כלי השיט מפני טרור ימי נכון לדבר על שני הדברים, גם על ביטחון הפלגת כלי השיט וגם על ביטחון כלי השיט.
רננה שחר: יש מצב שהכלי בנמל.
אפרת רוזן: אנחנו מדברים על מצב שנמצאים מחוץ למים הטריטוריאליים.
יפעת רווה: אפשר לכתוב את זה כחלופה.
בנצי דעבול: אני מסכים שייתכן שיהיה מצב בו תהיה פגיעה בביטחון השיט ולא פגיעה בביטחון כלי השיט.
בנצי דעבול: אם פגעת ביכולת התמרון שלו באזור מפרץ והכלי טיפס על כלים קטנים ופגע באנשים תמימים, אז פגעת בביטחון השיט.
בנצי דעבול: לכלי עצמו לא קרה כלום מזה שהוא טיפס על כמה אופנועי ים.
בנצי דעבול: זה מקרה שיכול ללמד למה ההרחבה הזאת נכונה.
מנחם בן-ששון: אנחנו נמשיך בפעם הבאה.
מנחם בן-ששון: אנחנו עוסקים היום בחוק הפיצויים לנפגעי תאונות דרכים.
מנחם בן-ששון: אנחנו שואלים את עצמנו אם אנחנו יכולים לקבל מידע מחברת קרנית ובאיזו דרך.
לי דגן: התיקון הזה היה חלק מחוק ההסדרים ועבר לדיון בוועדות.
לי דגן: מאז שהחלה הרפורמה בביטוח חובה, אבנר, שהיה הגוף שהיה שותף לכל הפוליסות עד שנת 2003, כבר לא נמצא ולכן אין מקום שבו מרוכז כל המידע לגבי זהויות כל המבטחים שיכול לספק מידע.
לי דגן: היום קרנית מקבלת מידע מכל חברות הביטוח לגבי זהות המבטחים של כל רכב.
לי דגן: היא הגוף היחידי שיש לה את המידע הזה.
לי דגן: היא יכולה להעביר אותו למי שמעוניין במידע כזה.
לי דגן: כיום קרנית לא יכולה להעביר את המידע, למרות שהוא מצוי ברשותה, אלא רק לאחר שהאדם פנה אליה וביקש לתבוע אותה.
לי דגן: בעת תהליך התביעה היא יכולה לבוא ולומר שהיא לא רואה סיבה לשלם לו כי יש לו חברת ביטוח אחרת שיכולה לשלם.
לי דגן: קרנית היום מבטחת, בין היתר , את כל מי שלא זכאי לביטוח חובה.
שמואל מלכיס: הוא זכאי, אבל אין לו ממי לתבוע.
לי דגן: מסירת המידע חשובה עבור גופים רבים, כמו המשטרה, קופות החולים, חברות ביטוח.
מנחם בן-ששון: למה חשבתם שלקרנית יש בעיה בהעברת המידע הפשוט הזה?
לי דגן: זאת שאלה שהתחבטנו בה ארוכות.
לי דגן: כשרצינו להתיר את הדבר הזה ראינו שהתפקידים של קרנית מוגדרים היום בחוק ומפורטים בחוק.
לי דגן: התפקיד שלה הוא לא למסור מידע.
מנחם בן-ששון: באיזה חוק כתובים תפקידי קרנית?
לי דגן: בחוק פיצוי נפגעי תאונות דרכים.
לי דגן: אף אחד מתפקידיה הוא לא מסירת מידע.
לי דגן: אנחנו חושבים שהמידע פה הוא כמעט ולא מידע פרטי או רגיש.
לי דגן: גם שם היו דיונים ואמרנו שיכול להיות שנכון להסדיר את הדבר הזה.
לי דגן: הסיבה היא שזה לא מתפקידיו של החוק.
מנחם בן-ששון: ברור לי מדוע קופות חולים צריכות את המידע הזה.
מנחם בן-ששון: הן רוצות להסיר מעליהן את הלחץ של התשלום המיידי.
מנחם בן-ששון: אני מבין למה חברות הביטוח רוצות את זה.
מנחם בן-ששון: אני מבין למה קרנית מוכנה לתת אם יסמיכו אותה.
מנחם בן-ששון: אולי היא תגבה בשביל זה כסף.
מנחם בן-ששון: היא תמצא את הנתיב הסביר כדי לסייע.
מנחם בן-ששון: למה המשטרה ביקשה בחוק מסלול שיש בו גם מספרי רישוי וגם תקופות ביטוח?
שמואל מלכיס: מספר הרישוי קיים בלאו הכי.
רוני לוינגר: אנחנו חושבים שמידע כזה יכול לעזור לנו.
רוני לוינגר: אנחנו חוקרים תאונות דרכים שהן בזמן נתון.
רוני לוינגר: לפעמים מהלך החקירה לוקח זמן.
רוני לוינגר: הוא יכול לקחת הרבה זמן.
רוני לוינגר: אנחנו מעוניינים לדעת ממקור אחר, לאו דווקא מהנהגים שלפעמים לא מספקים את המידע.
רוני לוינגר: אנחנו מעוניינים לדעת ממקור מוסמך אם אותו רכב היה מבוטח בזמן הרלוונטי לתאונה.
מנחם בן-ששון: מדוע חשוב למשטרה לדעת אם הרכב היה מבוטח או לא?
מנחם בן-ששון: זה לא דרך החוק הזה.
מנחם בן-ששון: אנחנו לא באנו להתמודד עם מידע לצורך עבירות של המשטרה.
רוני לוינגר: זה חלק מהתיק.
רוני לוינגר: לצורך בירור שלם של תיק החקירה אנחנו מספקים אישור שהולך לקופות החולים ולכל מיני גורמים רלוונטיים.
רוני לוינגר: אנחנו צריכים את ביטוח החובה של הרכב בזמן האירוע.
מנחם בן-ששון: נניח שהנוהג הוא אדם לא שפוי.
מנחם בן-ששון: אתה לא יכול לקבל את המידע הזה מקופות החולים.
רוני לוינגר: השאלה אם מותר לנוהג לא שפוי לנהוג.
מנחם בן-ששון: אתה לא יכול לקבל את הפרטים האלה בדרך אגב.
רוני לוינגר: אני לא רוצה בדרך אגב.
לי דגן: אחת המטרות של החוק הזה היא לתת מידע למשטרה כך שהיא תוכל לבדוק בזמן אמת כאשר היא עוצרת רכב.
לי דגן: היום מאוד קל לזייף במדינת ישראל.
רוני לוינגר: משטרת ישראל הפסיקה לאכוף את העבירה הזאת עכב המידע הלא עדכני שניתן לה לגבי תעודות הביטוח.
רוני לוינגר: במידה ויהיה לנו מקור מידע אמין ועדכני נוכל לאכוף את העבירה הזאת.
תמר קלהורה: חוק הפיצויים ופקודת ביטוח רכב מנועי הולכים יחד.
תמר קלהורה: חובת הביטוח זה חלק אינהרנטי מכל המנגנון הזה של פיצוי.
תמר קלהורה: אחת הדרכים לאכוף את החובה הזאת היא במישור הפלילי.
מנחם בן-ששון: האם אני לא נכנס לקרביים של חוק הגנת הפרטיות?
ליאת בן מאיר שלום: ככל שמדובר ברשימת שמות עם מספרי רישוי הרכב והמבטח וכו', אפשר להעלות טענה שזאת ידיעה של ענייניו הפרטיים של אדם, למרות שאני חייבת לציין שזה ממש בשוליים כאשר מדובר בשם המבטח.
בן ציון פרחי: במידע שמתקבל בקרנית אין את השם של האדם.
בן ציון פרחי: מקבלים רק את מספר הפוליסה, את מספר הרכב ואת תקופת הביטוח.
בן ציון פרחי: זה מהסיבה של חוק הגנת הפרטיות.
בן ציון פרחי: כשהמשטרה עוצרת לצורך בדיקת רישיונות היא חייבת לבדוק על פי חוק את קיומו של ביטוח החובה.
בן ציון פרחי: המשטרה מבקשת שיהיה לה קישור למשרדי הרישוי.
מנחם בן-ששון: זה יפטור את האדם להחזיק את ביטוח הרכב באוטו?
בן ציון פרחי: זה לא יפטור, אבל זה יוכל לאמת מיידית אם יש ביטוח או אין ביטוח.
משה גפני: מה יעשו איתי באותו רגע שאין לי תעודה?
משה גפני: הוא יבדוק במחשב ויוריד אותי מהכביש?
רוני לוינגר: המדיניות שלנו היא לבדוק במסוף את הנתונים.
רוני לוינגר: יש לנו סידרה של בדיקות.
רוני לוינגר: אנחנו מאמתים את הנתונים.
משה גפני: מה קורה עם הביטוח?
רוני לוינגר: אנחנו ירדנו מהנושא הזה של הצגת הרישיונות בתחנת המשטרה.
רוני לוינגר: ראינו שזה מסרבל את ההליך גם למשטרה וגם לאזרח.
רוני לוינגר: הדוח שניתן בעבר בגין אי נשיאה של ביטוח היה דוח של הזמנה לבית משפט.
רוני לוינגר: כל המנגנון הזה היה מסורבל ומסובך.
רוני לוינגר: נוכחנו לדעת במהלך השנים שבגלל שאין מידע אמין ויש זיופים.
רוני לוינגר: .
מנחם בן-ששון: מה זה הרבה זיופים?
רוני לוינגר: יש תעודות לא עדכניות.
רוני לוינגר: זה גורם לסרבול בעבודה.
בן ציון פרחי: כרגע המאגר הזה בפיגור של חודש ימים.
בן ציון פרחי: הוא לא ישרת מיידית את המשטרה, אלא אם נצליח להיות עדכניים.
עדו: קיים מתח בין זכות הפרטיות לרצון שההסדר יהיה יעיל והמשטרה תוכל לאכוף את פקודת רכב מנועי.
עדו: בהצעת החוק המקורית דובר על זהות המבטח.
עדו: הממשלה מבקשת להוסיף את מספר הפוליסה ללשון החוק.
עדו: זהות המבטח לא כוללת את מספר הפוליסה.
עדו: צריך להסביר למה נדרש מספר הפוליסה.
עדו: בהנחה שהוועדה תקבל שנדרש מספר הפוליסה, עולה השאלה למה לומר מידע בדבר זהות המבטח.
פיני שחר: ביטוח רכב חובה, להבדיל מביטוחים אחרים, זה ביטוח לרכב עצמו, לא לאנשים.
פיני שחר: האנשים לא מבוטחים.
פיני שחר: המידע שאנחנו נותנים הוא אך ורק על הרכב עצמו, כמו זהות המבטח של הרכב, מה תקופת הביטוח ומה מספר הזיהוי.
פיני שחר: אנחנו לא נותנים פרטים על האנשים עצמם.
פיני שחר: גם לקרנית אין את המידע על האנשים.
מנחם בן-ששון: זהות המבטח זה לא מידע על האדם?
פיני שחר: מדובר בחברת הביטוח שמבטחת את הרכב.
עדו: תיקון חוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים 1.
עדו: בחוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים, התשל"ה-1975, אחרי סעיף 15א יבוא: "מסירת מידע מהקרן 15א1 (א) הקרן תמסור מידע שברשותה לגבי זהות מבטח של רכב לנפגע או לגופים שייקבעו בתקנות לפי סעיף קטן (ב), לפי בקשתם לצורך מימוש זכויותיהם, ולמשטרת ישראל – מידע שברשותה לגבי זהות מבטח של רכב ומידע לגבי מספר רישוי ותקופת ביטוח של רכבים.
עדו: אנחנו צריכים לדון במה מועבר לאותם גופים.
עדו: בדברי ההסבר כתוב שמדובר בשם מבטח, מספר פוליסה.
עדו: זהות המבטח אינה כוללת מספר פוליסה, לכן יש בקשה של נציגי הממשלה לקבוע בפירוש את זהות המבטח ואת מספר הפוליסה.
לי דגן: מדובר בעניין טכני שיכול להקל על הפרוצדורה אצל חברת הביטוח.
לי דגן: הכותרת של המכתב תהיה פוליסה מספר 1234.
מנחם בן-ששון: אפשר להוסיף את מספר הפוליסה.
בן ציון פרחי: אני יכול לתת רק לפי מספר רכב.
בן ציון פרחי: אני מבקש שיהיה לפי מספר הרישוי.
עדו: בהצעת החוק אין שום תכלית למסירת המידע הספציפי הזה.
עדו: מופיע שהקרן תמסור למי שמבקש.
עדו: הכוונה היא לנסות לצמצמם במובן של להכניס את התכלית לחוק.
עדו: ההצעה שהתגבשה כאן זה להוסיף שזה לצורך מימוש זכויותיהם.
עדו: התכלית היא לקבל את המידע הזה רק לצורך מימוש הזכויות בגלל שאירעה תאונה ובגלל שיש צורך לפתור את הבעיה של אי ידיעה מי הוא המבטח.
שמואל מלכיס: בפקודת רכב מנועי חייבת חובת מסירת מידע של כל מי שמעורב בתאונה.
שמואל מלכיס: החוק הזה בא לעזור למה שנקבע בלאו הכי בפקודת ביטוח רכב מנועי, שזה חובת מסירת כל פרטי הביטוח לצד אחר שמעורב בתאונת דרכים.
עדו: סעיף 144(3) בתקנות התעבורה, שדן ברכב שמעורב בתאונה, מחייב לתת את הנתונים.
עדו: הנתונים כוללים גם את נתוני תעודת הביטוח.
עדו: הכוונה היא שהפנייה לקרנית על פי הסעיף הזה תיעשה רק כדי לממש זכויות שנוצרו כתוצאה מאותו אירוע.
בן ציון פרחי: איך קרנית תבדוק את העניין הזה?
בן ציון פרחי: האם קרנית תצטרך לצלול לתוך העניין הזה ולבדוק אם הפנייה נכונה?
מנחם בן-ששון: בטופס תוכל לעשות את זה.
לי דגן: אמרנו שקרנית תיצור טופס.
לי דגן: קרנית לא תצטרך לבדוק על סמך זה אם יש זכויות כאלו או לא.
לי דגן: זה עובר אל הפונה.
עדו: קרנית תצטרך לבדוק שהבקשה מוגשת לצורך מימוש זכויות.
מנחם בן-ששון: זה יהיה בטופס קבוע שתקבלו במייל.
מנחם בן-ששון: הדברים האלה יהפכו להיות למעשה שיגרה.
עדו: הנושא השני הוא נושא של שיקול דעת הקרן ומסירת המידע.
עדו: הוועדה צריכה לתת את תשומת ליבה שההסמכה נעשתה בצורה שהקרן תמסור.
עדו: צריך לדעת שאפשר להפנות לסעיפי מסירת מידע אחרים.
עדו: בדרך כלל הם מסמיכים והגוף יהיה רשאי למסור את המידע, לא תהיה חובה על הקרן למסור.
מנחם בן-ששון: קרנית תוכל לא למסור מידע כשהיא לא תשתכנע שזה לצורך מימוש זכויות.
מנחם בן-ששון: כך הייתי מציע לקרוא את החוק החדש.
עדו: הנושא הנוסף הוא נושא הגדרת אופן המסירה.
עדו: הוא נגזר מסיווג פרטי המידע המבוקשים.
עדו: פרטי המידע המועברים הם זהות המבטח ומספר הפוליסה.
עדו: השאלה אם לקבוע בחוק את דרך העברת המידע.
תמר קלהורה: אלה דברים שמתאימים לתקנות.
מנחם בן-ששון: אני מוטרד מזה שיתחילו להתחבר למסוף של קרנית.
תמר קלהורה: רק הגופים שייקבעו בתקנות יוכלו להתחבר.
עדו: כל התכלית של זה היא לגבי שאילתה.
עדו: לא צריך להיות מצב של הזרמת מידע או קבלת דיסק.
עדו: למה לא לכתוב את זה ובכך לצמצם?
תמר קלהורה: אין בזה צורך.
תמר קלהורה: ברוב המקרים אלה דברים שנסגרים בהנחיות פנימיות, בהוראות מינהל.
תמר קלהורה: החשש מוגזם.
תמר קלהורה: אנחנו מדברים על מידע על רכב, לא על אדם.
מנחם בן-ששון: האם כשנכתוב שאילתה מישהו לא יקבל את מבוקשו?
תמר קלהורה: זאת לא הנקודה.
מנחם בן-ששון: אני מעדיף שזה יהיה בצורה של שאילתה.
מנחם בן-ששון: מי לא יקבל את מה שהוא רוצה אם יהיה כתוב שאילתה?
לי דגן: אני חושבת על מצב שבו מכבי רוצה מידע על שלושה רכבים.
מנחם בן-ששון: יש הבדל בין מאגר לשאילתה.
לי דגן: המטרה היא לא לתת לכל אחד להתחבר לקרנית.
לי דגן: נשמח אם תציעו שני נוסחים.
ליאת בן שלום מאיר: זה לא מידע במובן של חוק הגנת הפרטיות.
ליאת בן שלום מאיר: בחוק המרשם זה יכול להיעשות בדרך של שאילתה.
מנחם בן-ששון: אני מוכן שייכתבו פה המילים "ככל שתיעשה בדרך של שאילתה".
שמואל מלכיס: לפי דעתי צריך להכניס את זה לתקנות, לא לחוק העיקרי.
עדו: הדבר האחרון זה אישור הוועדה לתקנות.
מנחם בן-ששון: אין בעיה עם זה.
עדו: (ב) שר האוצר, בהתייעצות עם שר המשפטים, יקבע את הגופים לעניין סעיף קטן (א), את האופן, המועד והתנאים למסירת המידע מהקרן וכן התשלום שרשאית הקרן לגבות בעד מסירתו, ורשאי שר האוצר, לקבוע הוראות שונות לגבי מבקשי מידע שונים.
עדו: "
לי דגן: אנחנו חושבים שהתקנות הן תקנות טכניות.
לי דגן: אנחנו לא רואים מקום להתערבות.
מנחם בן-ששון: ועדת חוקה קוראת את התקנות בעוד עין.
מנחם בן-ששון: טוב שהן עוברות את העין הזאת.
לי דגן: אנחנו עלולים למשוך את החוק בגלל העניין הזה.
לי דגן: אם לשם אתם רוצים ללכת, אז יותר ראוי שהעניין של השאילתה ייקבע בתקנות.
לי דגן: לא נראה לי שזה צריך להיות בחוק.
מנחם בן-ששון: אני מקבל את ההערה הזאת.
מנחם בן-ששון: נחזור לדון בבקשה של המשטרה.
מנחם בן-ששון: מה יש במאגר של קרנית?
בן ציון פרחי: מה שאני מקבל זה את מספר הרכב, מספר הפוליסה, המבטח, תקופת הביטוח ומה ששולם.
בן ציון פרחי: אני לא מתכוון לתת את המידע בנוגע לכמה שולם.
בן ציון פרחי: זה לא מעניין אף אחד.
מנחם בן-ששון: אתה תדע לסנן את זה?
בן ציון פרחי: אפשר לסנן הכל.
בן ציון פרחי: אפשר לבודד את הנתון הזה.
בן ציון פרחי: אני לא נותן אותו לאף אחד, כיוון שזה עניין מהותי של חברות הביטוח והתחרות ביניהן.
מנחם בן-ששון: מה משטרת ישראל תעשה עם מספר הרישוי?
מנחם בן-ששון: למה צריך מידע לגבי מספרי הרישוי?
רוני לוינגר: אם כל הקישור הולך דרך מספר הרישוי אני לא צריך אותו.
פיני שחר: מה שמעניין את המשטרה, בניגוד לכל הגופים האחרים, זה הרכב הבודד שהם עוצרים בכביש.
פיני שחר: הם רוצים לראות שיש לו את הביטוח.
פיני שחר: הם צריכים איזה שהוא פרמטר כדי לקשר בין הרכב שהם עצרו לתקופת הביטוח שנמצאת אצלם באיזה קובץ במסוף.
פיני שחר: הפרמטר הזה הוא מספר לוחית הזיהוי.
פיני שחר: בניגוד לגופים אחרים שירימו טלפון ויגידו שיש להם מספר כזה או אחר והם צריכים שאילתה, המשטרה צריכה משהו זמין, משהו נייד.
פיני שחר: אם היה פרמטר אחר היינו משתמשים בו.
מנחם בן-ששון: את זה הם מספקים.
מנחם בן-ששון: הם לא צריכים לקבל את זה.
לי דגן: משטרת ישראל, בניגוד לגופים אחרים, תקבל מידע עם כל מספרי הרישוי ועם כל תקופות הביטוח.
מנחם בן-ששון: נקודת המוצא היא תחילתה של שאילתה.
מנחם בן-ששון: לנגד עיניו הוא רואה רכב עם מספר רישוי.
מנחם בן-ששון: את זה אני לא צריך לתת לו.
רוני לוינגר: הכוונה היא שכל הקובץ יהיה במשטרה והפנייה של השוטר תהיה לתוך המערכת המשטרתית, לא לקרנית.
מנחם בן-ששון: אני מבין שאתם רוצים שלמשטרת ישראל יהיה מידע לגבי תקופות הביטוח לפי מספרי הרישוי של הרכבים.
לי דגן: הרעיון הוא שמשטרת ישראל תחזיק בכל ארבעת הפרטים שדיברנו עליהם.
לי דגן: אם יהיו לה את כל ארבעת הפרטים, אז אותו שוטר יוכל להתקשר למסוף של המשטרה ולבדוק.
רוני לוינגר: השוטר מהשטח לא יפנה ישירות לקרנית עם מספר הרישוי, אלא יפנה לתוך מאגר שנמצא במשטרה.
תמר קלהורה: על צג המחשב יופיע זהות המבטח, תקופת הביטוח, מספר הפוליסה ומספר הרכב.
תמר קלהורה: השוטר יוכל לדעת אם הרכב מבוטח או לא מבוטח.
מנחם בן-ששון: למה שלא נאמר שאת מספר הרישוי הוא לא יקבל?
תמר קלהורה: הוא מקבל את זה.
תמר קלהורה: כך יש לו אימות לגבי אם הרכב מבוטח.
תמר קלהורה: אני לא רואה עם זה בעיה.
תמר קלהורה: זה עניין טכני.
לי דגן: במאגר שיהיה אצל משטרת ישראל יהיה חייב להיות הנתון על מספר הרישוי.
מנחם בן-ששון: אני נותן למשטרה עוד מאגר, שאף על פי שהוא נראה מאגר פשוט הצלבתו עם מאגרים אחרים עלול לגרום לאיסוף מידע על אדם.
רוני לוינגר: זה לא מידע על אדם, זה מידע על רכב.
מנחם בן-ששון: זה מצטרף למידע על אדם.
מנחם בן-ששון: איך אפשר יהיה להגביל את השימוש במאגר?
רוני לוינגר: על רכב אחד יכולים להיות 15 נהגים.
רוני לוינגר: יכול להיות נהג שהוא שכיר בחברה, יכול להיות נהג שהוא חבר של הבת של בעל הרכב.
רוני לוינגר: זה לא רלוונטי לגבי האדם שמחזיק את הרכב.
רוני לוינגר: אין לנו מידע לגבי בעל הרכב.
מנחם בן-ששון: כשאתה מקבל מידע על רכב אתה יכול לאגור גם מידע על האדם.
רוני לוינגר: יש אחוז גדול של חברות ליסינג שהן בעלות הרכב.
מנחם בן-ששון: תרשמו את התכליות.
לי דגן: שלא יסתבר מזה שהמידע יועבר כל פעם רק לבדיקה ספציפית.
רוני לוינגר: המאגר יועבר לצורך התכליות האלו.
מנחם בן-ששון: יכול להיות שהגדרת התכליות תקל על העניין.
עדו: זה נכון שאפשר להגיד שהמידע לגבי מבטח ותקופת הביטוח הוא מידע שלא מלמד על ענייניו האישיים של האדם.
עדו: אפשר לומר שהפגיעה או התחולה של הפרטיות היא יחסית נמוכה.
עדו: אותה הגדרה של הוספת תכליות יכולה לסייע לדבר הזה.
מנחם בן-ששון: אני יכול להטיל איזו שהיא סנקציה על המשטרה אם היא תשתמש בזה שלא לשתי התכליות האמורות.
עדו: בדרך כלל קובעים את ההגנות ואת הסנקציות לגבי שימוש שלא כדין.
ליאת בן שלום מאיר: המונחים שחוק הגנת הפרטיות מדבר עליהם בהקשר של העברת מידע הם מידע וידיעה על ענייניו הפרטיים של אדם.
ליאת בן שלום מאיר: כאן מדובר בנתונים שקשורים לרכב.
ליאת בן שלום מאיר: הם לא מזהים אדם.
ליאת בן שלום מאיר: הם לא קשורים לאדם.
ליאת בן שלום מאיר: לנו יש קשר עם המועצה להגנת הפרטיות.
ליאת בן שלום מאיר: אנחנו לא סברנו שיש כאן מידע שהוא רגיש.
ליאת בן שלום מאיר: כמובן שהוועדה יכולה לפנות.
מנחם בן-ששון: את תשאלי וגם אנחנו.
ליאת בן שלום מאיר: יהיה לנו כאן חיקוק ספציפי שיתיר את העברת המידע.
ליאת בן שלום מאיר: גם אם מדובר בענייניו הפרטיים של אדם זה עדיין לא מידע רגיש.
ליאת בן שלום מאיר: החיקוק יתיר לגוף מסוים ולתכלית מסוימת.
מנחם בן-ששון: אנחנו נגדיר את שתי התכליות.
מנחם בן-ששון: במקרה הזה גם נגדיר התנהלות בלתי ראויה עם המידע.
שמואל מלכיס: לא נחה דעתי מכך שלא נתנו את תשומת ליבנו לתאריך שבו המבטח מבטח את הרכב.
שמואל מלכיס: אם אני לוקח כדוגמה את המבטחים, אז חלק גדול מהשאילתות שלהם יכולות להתייחס לנושא של תאונות מעורבות שבהן יש להפעיל את הסכמי החצייה שנקבעו בחוק.
שמואל מלכיס: במקרים רבים מאוד יכול להיות שהשאילתה לאו דווקא תתייחס למבטח העכשווי בעת הגשתה.
מנחם בן-ששון: זה לא כתוב כאן.
מנחם בן-ששון: כתוב פה זהות מבטח, לא מבטח עכשווי.
שמואל מלכיס: היה ראוי להוסיף לחוק זהות מבטח בתקופה נתונה.
שמואל מלכיס: אין הסדר לגבי האפשרות לשאול לגבי תקופות אחרות.
בן ציון פרחי: תקופת הביטוח מאוד חשובה לשם מסירת המידע.
בן ציון פרחי: לי יש היסטוריה מ2003.
בן ציון פרחי: האם אני אמסור את כל המידע שיש לי?
מנחם בן-ששון: אם למימוש זכויותיו הוא צריך 3 שנים תצטרך לתת לו 3 שנים.
מנחם בן-ששון: אתה מנסח את טופס השאילתה.
מנחם בן-ששון: מהבחינה הזאת נתנו לכם את המסלול.
מנחם בן-ששון: לא נחה דעתי לגבי עניין אחד.
מנחם בן-ששון: אני אחשוב עליו עד יום ראשון.
מנחם בן-ששון: הצעת חוק לתיקון פקודת הסמים המסוכנים (מס' 8) (כלים להכנת סם מסוכן או לצריכתו.
איתמר גלבפיש: סיימנו עם סעיף 10(א) המוצע.
איתמר גלבפיש: זה הסעיף שמתעסק עם הסחר בכלים, לא עם החזקת כלים לשימוש.
איתמר גלבפיש: הוועדה העדיפה את העונש של 5 שנים על פני העונש של 3 שנים.
איתמר גלבפיש: התחלנו לדון בסעיף (ב)(1).
איתמר גלבפיש: השאלה שהתעוררה היא אם יש הצדקה מספקת להפללה של מי שמחזיק כלי אסור, בלא שהשתמש בו.
איתמר גלבפיש: יש מדינות בארצות הברית שיש כזה איסור.
דוד רותם: איך מוכיחים מטרה?
אתי כהנא: הרבה אומרים שהם קנו את זה כדי להשתמש בסמים.
מנחם בן-ששון: לי לא נראה להשאיר את סעיף (ב).
איתמר גלבפיש: החידוש המרכזי בהצעת החוק הוא בסעיף (א), כאשר סעיפים (ב)(1) ו(2) לא נועדו לשנות מהדין הקיים.
איתמר גלבפיש: האם יש כלי שיעודו העיקרי הוא הכנה?
אתי כהנא: במעבדות משתמשים בכל מיני כלים.
אתי כהנא: אנחנו מדברים בייצור והכנת הסמים, לא רק במשקל שלהם.
איתמר גלבפיש: פעולת ההכנה כוללת גם את פעולת המיצוי, ההפקה, הייצור והגידול.
מנחם בן-ששון: הבנתי שאתם רוצים את הבאנגים כי מוכרים אותם בפיצוציות.
מנחם בן-ששון: חוץ מאשר התכלית הזאת כל מה שאתם רוצים יש לכם בשני הסעיפים האלה.
אודי וולף: בפרשנות של קדמי לפקודת הסמים כתוב לגבי החזקת כלים להכנת סם.
אודי וולף: הוא אומר כלים – כל דבר העלול לשמש אמצעי להכנת סם, לצריכה או לצריכתו, ואין נפקא מינה מה טיבו של הדבר, לאיזו תכלית נוצר, אם יש לו גם שימוש אחר ואם היה צורך בהתאמתו לתכלית האסורה.
אודי וולף: זה כולל הכל.
אודי וולף: זה החוק הקיים.
איתמר גלבפיש: השאלה שלי היא אם יש כלי שיעודו העיקרי הוא הכנה, בהבדל מצריכה.
אודי וולף: לגבי היעוד העיקרי צריך לעשות מחקר סטטיסטי.
אודי וולף: ההיכרות שלי היא לא היכרות אמיתית, היא היכרות עם מה שמצאו.
מנחם בן-ששון: גם אני קראתי את הדברים של השופט קדמי.
איתמר גלבפיש: האם יש כלי שייעודו העיקרי הוא הכנה?
אתי כהנא: אנחנו אישרנו את הרשימה הזאת כרשימה שיש בה את הבאנג, משום שהוא היה הכלי המאוד בולט.
אתי כהנא: זה לרבות או כגון כפי שניסו לומר.
אתי כהנא: לא רצינו לסגור את האופציות לגבי ככל שיתגלו כלים נוספים.
מנחם בן-ששון: אני חושב שלא צריך את זה.
מנחם בן-ששון: במקרה הטוב נאשר את 10(א).
מנחם בן-ששון: אני לא רואה סיבה לאשר את 10(ב).
אתי כהנא: יש עוד כל מיני כלים.
אתי כהנא: אלה לא עיקר ייעודם.
אתי כהנא: גם לגבי המאזניים זה לא עיקר ייעודו, לכן לא הכנסנו אותו לתוך הרשימה.
אתי כהנא: הבאנו את משל פסק דין חסן לגבי סוחר הסמים שבצד אותם שקים של הסמים יש גם את אותם מאזניים אלקטרוניים שברור שנועדו לא כדי להיות מאזני הצדק בבית המשפט, אלא לשמש לחלוקת הסם למנות על מנת להפיץ אותו אחר כך.
אתי כהנא: זה לפי החוק הקיים.
אתי כהנא: מכיוון שיוזמת החקיקה הזאת נועדה להוסיף או להבהיר שהיא חלה על אותו מכר ברייש-גלי של באנגים בפיצוציות או כלים מהסוג הזה.
אתי כהנא: .
מנחם בן-ששון: יש לך מסגרת רחבה ומסגרת מצומצמת.
מנחם בן-ששון: אם יסתבר שהאדם יוכל ללכת למסגרת המצומצמת את תהיי בבעיה להחיל עליו את העונש הכבד יותר.
מנחם בן-ששון: לא הלכת במקרה הזה לחלופי.
מנחם בן-ששון: כשלקחת את חסן לבית המשפט לקחת אותו על מכירת סמים, לא על אחזקת מראות.
אתי כהנא: לקחתי אותו גם על אחזקת המאזנים.
אתי כהנא: באותו מקרה שחסן זוכה בית המשפט הפחית לו מהעונש.
אתי כהנא: שם היה קושי של ראיות לגבי השאלה אם ניתן להוכיח שאותם מאזניים היו משמשים להכנת הסם.
אתי כהנא: ב(ב)(1) וב(ב)(2) רצינו לשמר את החוק הקיים על מנת שלא התוספת של (א), שהיא במובן מסוים חידוש בנוסח הזה, תגרע מהחוק הקיים.
מנחם בן-ששון: תגידי ברישה את המילים "למרות האמור" או "בנוסף לאמור".
מנחם בן-ששון: אז יהיה ברור שזה לא מייתר את החוק הקיים.
דרורה נחמני-רוט: יש חוות דעת שנמסרה לכם של יעקב וילון לגבי כלים להכנת סם ולצריכתו.
דרורה נחמני-רוט: אני מדברת על חוות הדעת שלו כי הוא צירף את החוק האמריקני.
דרורה נחמני-רוט: בחוק האמריקני יש כלים שמיועדים להכנה.
דרורה נחמני-רוט: זה יגיע גם אלינו.
דרורה נחמני-רוט: כלים מיוחדים שמיועדים רק להכנת הסם.
דרורה נחמני-רוט: לא הייתי רוצה לצמצם את זה.
דרורה נחמני-רוט: בחוק האמריקני לא רק הבאנגים אסורים, אלא יש רשימה הרבה יותר ארוכה.
דרורה נחמני-רוט: בישיבה הקודמת אמרנו שאנחנו מכסים את הבאנגים בלבד.
דוד רותם: במקום 10(2) תכניסי את זה ברשימה.
דוד רותם: המשמעות של 10(2) היא שאם אני מחזיק בבית מאזנים כפי שעשה חסן.
דוד רותם: "המחזיק כלי המשמש להכנת סם מסוכן".
דוד רותם: מאזניים אלקטרוניות משמשות להכנת סם מסוכן?
מנחם בן-ששון: מה שמצא חן בעיני בחוות הדעת של יעקוב וילון אלה סעיפים 1-8 בעמוד 2.
איתמר גלבפיש: ברור לי שהממשלה, ככל שההצעה הזאת תגרע מהדין הקיים לגבי אחזקת כלים, תמשוך את ההצעה.
איתמר גלבפיש: לממשלה אין תועלת במצב שגורע מהדין הקיים.
איתמר גלבפיש: החידוש העיקרי מבחינת הממשלה היה 10(א).
איתמר גלבפיש: אם חברי הכנסת יחליטו רק לקחת את 10(א) המוצע כאן ולהוסיף אותו לפקודת הסמים כ10א הם אכן יחדשו את הדין.
איתמר גלבפיש: אם חברי הכנסת אינם מרוצים מההצעה לגבי 10(ב)(1) ו(2), עדיף להם כן לחוקק את 10(ב) (1) ו(2), כי הדין הקיים היום קשה יותר.
איתמר גלבפיש: (ב) מקל את הדין היום, בוודאי שמבחינת העונש ומבחינת יסודות העבירה שהם ברורים יותר.
דוד רותם: 10(ב)(2) יש היום בחוק?
אתי כהנא: בוודאי.
איתמר גלבפיש: סעיף 10 הקיים אומר כך: "לא יהיו ברשותו של אדם כלים המשמשים להכנת סם מסוכן ולצריכתו שלא בהיתר.
איתמר גלבפיש: העובר על הוראת סעיף זה, דינו מאסר 20 שנים או קנס פי 25 מהקנס האמור מסעיף 61א(ב) ואם היו הכלים לשימוש בצריכתו בלבד, דינו מאסר שלוש שנים וקנס כאמור בסעיף 61א (4) לחוק העונשין".
איתמר גלבפיש: ההצעה מוסיפה עבירה של סחר בכלים אסורים.
איתמר גלבפיש: זה החידוש המרכזי.
איתמר גלבפיש: בגלל שהיא מחליפה את סעיף 10 לחוק אנחנו כותבים מחדש את העבירות של האחזקה.
איתמר גלבפיש: יש שתי עבירות של אחזקה.
איתמר גלבפיש: עבירה אחת היא אחזקת כלי אסור.
איתמר גלבפיש: ההצעה הממשלתית כללה במקור כלי אסור כדבר אסור.
איתמר גלבפיש: אנחנו הוספנו במהלך ההליכים גם את המטרה של אחזקה של כלי אסור.
איתמר גלבפיש: אנחנו מורידים את הענישה בשימוש עצמי ל3 שנים.
איתמר גלבפיש: לא לשימוש עצמי זה 5 שנים במקום 20 שנה שמקודם.
איתמר גלבפיש: במקביל גם הורדו הקנסות הכספיים.
איתמר גלבפיש: עבירה נוספת שיותר דומה לנוסח הקיים היא כלים המשמשים להכנת סם מסוכן.