GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יוסי כץ: החוק הזה איננו חוק דרעי, זה חוק שנוגע לאסירים במדינת ישראל, והמחויבות שלנו כלפי מדיניות יציבה של חקיקה ושל ענישה מחייבת אותנו לקבל בשלב הזה, כרע במיעוטו, את הפשרה של שר המשפטים.
ענת מאור: חבר הכנסת כץ, זו היתממות, הפשרה היא פשרת דרעי, זו הליכה לקנוסה, ואתה יודע את זה.
ענת מאור: זו בושה.
ענת מאור: אתה שותף להליכה לקנוסה.
יצחק כהן: זו בושה שיש כמוך בכנסת.
רחמים מלול: אני מפנה את הדברים שיש לי לענת מאור, אולי גם לאופיר פינס וליוסי פריצקי.
רחמים מלול: מה המהות של הוראת המעבר?
רחמים מלול: המהות מדברת על התחולה הרטרואקטיבית של החוק.
יוסף יצחק פריצקי: לא נכון.
רחמים מלול: כאשר דובר על חוק ריבלין, שמטרתו היתה להיטיב עם מצבו של האסיר, ואנחנו ביקשנו שזה יחול רטרואקטיבית, הקמתם מהומת עולם ואמרתם: אין חוק רטרואקטיבי, למרות שהתחולה היתה אמורה להיטיב עם אסירים שכבר יושבים בבית-הסוהר.
רחמים מלול: אמרתם שאין להחיל את זה רטרואקטיבית.
רחמים מלול: כעת, כאשר מדובר בחוק ביילין, שמטרתו להרע עם האסיר, או להחזיר את המצב לקדמותו, אתם דורשים שזה יהיה רטרואקטיבי.
רחמים מלול: אין כאן, לא צידוק מוסרי ולא הגיון משפטי.
רחמים מלול: אפילו השופט ברק בעצמו, התבטא באחד הראיונות עמו, שחקיקה רטרואקטיבית להרע, אין לה הגיון משפטי, חקיקה רטרואקטיבית להיטיב, יש בה הגיון משפטי.
יוסף יצחק פריצקי: חבר הכנסת מלול, הכול נכון, בתנאי שאתה לא נותן לאסיר זכות קנויה.
יוסף יצחק פריצקי: אין לו זכות קנויה.
רחמים מלול: היה על זה ויכוח באחד הדיונים, והגענו לסיכום על דעתו של היועץ המשפטי של הוועדה, שזו אומנם זכות קנויה.
דוד טל: איש לא יכול לחשוד בי שאני נגד הרשות לשיקום האסיר, אני הייתי מתנדב ברשות לשיקום האסיר, ואני חושב שנכון לעשות מה שאדוני הציע, רק שאני סבור שנצטרך להרבה מאוד תקציבים כרגע, והייתי בעד אם היה אפשר.
דוד טל: בואו נתחיל בעבירות שגזר-דינן חמש שנים ומעלה, ועם הזמן נלך ונרד.
מאיר שטרית: אדוני היושב-ראש, מאחר ומסמיכים אותי להתקין תקנות, אני מבטיח לכם שאני אתייעץ גם עם הרשות לשיקום האסיר, גם עם שר העבודה והרווחה וגם עם שר האוצר.
מאיר שטרית: אני לא מציע לחתוך את זה ברגע זה.
מאיר שטרית: אני אביא תקנות תוך שישה חודשים.
אופיר פינס-פז: אני מצר מאוד על כך שהנוסח של הוראות המעבר שונה.
אופיר פינס-פז: אני חושב שזה לא בסדר, לא כך היה צריך לנהוג.
אופיר פינס-פז: תמכנו בחקיקה של משרד המשפטים, בדקנו אותה גם מבחינה חוקתית, קונסטיטוציונית, הבאנו לכאן את כל המומחים שבעולם, אין כאן שום דבר רטרואקטיבי, אין כאן שום עניין של סמכות מוקנית, אבל קרה מה שקרה, וברור לי שאין רוב בוועדה להעביר את הגרסה הראשונה, בעיקר מפני שחלק מהאנשים שינו את עמדתם בתהליך החקיקה, מתמיכה בנוסח המקורי לתמיכה בנוסח השני.
אופיר פינס-פז: אדוני שר המשפטים, אחד הטיעונים שלך היה, שלא היה רוב בכנסת להעביר את החוק הזה בלי השינוי בחוק המעבר.
אופיר פינס-פז: אם הליכוד היה מתייצב, כפי שהוא היה בעניין הזה, ואם הייתם נשארים עקביים בדעתכם, היה רוב ברור בכנסת לחוק ולהוראות המעבר בנוסח המקורי שלהן.
אברהם רביץ: כבר משה דיין אמר, שרק חמור אינו משנה את דעתו.
שאול יהלום: תסלח לי, רוב הליכוד הצביע בעד החוק המקורי.
שאול יהלום: השאלה מה עם מפלגת העבודה, מפלגת העבודה שינתה את דעתה.
אופיר פינס-פז: אי-אפשר לבוא בטענות למפלגת העבודה בעניין הזה.
אופיר פינס-פז: ביקשתי לא להצביע בשבוע שעבר, אלא לקיים את הדיון הזה, דבר ראשון כדי ששר המשפטים ישתתף ויביע את דעתו.
אופיר פינס-פז: דבר שני, שני הדברים שעכשיו הושגו, הראשון, הכנסת סעיפי השיקום לחצי, כך שאנשים שיצאו, יצאו עם תוכנית שיקום, ואנשים שהם לא ברי שיקום, לא יצאו רק משום שיש להם אפשרות לצאת בחצי.
אופיר פינס-פז: זה תיקון חשוב, שזה מבחינה אחת לפחות מצמצם את הנזק של המשך חקיקה בצורה הנוכחית.
אופיר פינס-פז: גם ההודעה של אנשי ש"ס שהם מורידים את ההסתייגויות המהותיות שלהן, שעלולות לפגוע במליאה בנוסח המקורי של חוק ביילין, זה גם דבר שאני לא מקל בו ראש.
זאב בוים: אדוני היושב-ראש לפני שאתה מקיים הצבעה, כיוון שהבאת את ההצבעה לפני שבוע, אני רוצה לומר שבדיעבד זה שמתקיים היום דיון, אנחנו רואים שחלו פה כמה שיפורים, שטוב בדיעבד שנדחה הדיון.
זאב בוים: אבל מה שקרה בשבוע שעבר, על-פי המסורת בבית הזה, לפי מיטב ידיעתי המשגת, הקצרה, בבית הזה - - -
אופיר פינס-פז: אתה מדבר על ההתלהמות שלך והצעקות שלך כנגדי?
זאב בוים: אני לא מתלהם, אני מדבר בשקט, אני רק מעיר הערה שכוונתה לעשות קצת סדר עם הסוגיה הזאת.
זאב בוים: לפי המסורת של הבית הזה אחרי שיש רביזיה, מביאים את הסעיף להצבעה.
זאב בוים: יכול להיות שהסוגיה התקנונית צריכה לקבל ביטוי יותר ברור בתקנות, כי מה שהיה בשבוע שעבר חרג, אם לא מהתקנות, ודאי מהמסורת.
אופיר פינס-פז: פעלתי על-פי התקנון, ופעלתי גם על-פי אין-סוף פעמים שכך בוצעו הדברים.
אופיר פינס-פז: אני אומר לכם שזה לא סתם סעיף, לא ביצעתי מחטף כשעבר החוק בנוסח המקורי שלו, ואני לא אפשרתי מחטף כשעבר החוק בנוסח השני שלו.
אופיר פינס-פז: הדיון הוא חשוב והדיון הוא ראוי, ועובדה שהצענו כמה הצעות, שגם אם ההצעה הזאת תעבור, כי יש לה רוב, לפחות היא תעבור בצורה יותר מתוקנת, והורדו הסתייגויות.
אופיר פינס-פז: העובדה היא שאתם התלהמתם נגדי בצורה כל כך מכוערת ומחפירה, שחשבתי שלפחות תבוא ותתנצל על זה.
אופיר פינס-פז: מי תומך בנוסח הוראות המעבר, בנוסח כולל בתוספת?
שאול יהלום: אני מבקש הצבעה שמית.
דוד טל: אופיר פינס, על איזה נוסח אתה מדבר?
שלמה שהם: את התוספת, בגלל הזמן הקצר לא כתבתי בפירוש.
שלמה שהם: בהוראות המעבר שהציג משרד המשפטים תהיה תוספת נוספת שתאמר: ובלבד שהוצגה בפני הנציג או הוועדה תוכנית לשיקומו של האסיר, בפיקוח הרשות לשיקום האסיר.
מאיר שטרית: זה לא מה שהצעתי.
שלמה שהם: דבר שני - יהיה כתוב: שר המשפטים, באישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת יקבע כללים באשר לדרכי יישומו של סעיף קטן זה, ורשאי הוא להוסיף או לגרוע עבירות שעליהן יחול סעיף זה.
מאיר שטרית: לא צריך את המשפט שמתחיל "ובלבד שהוצגה", צריך רק תקנות בעניין זה.
אופיר פינס-פז: בלי זה אתה מעקר את כל העניין.
מאיר שטרית: אני לא מעקר, כי אני מסכים עקרונית לעניין.
מאיר שטרית: אני לא רוצה את המשפט הזה, בינתיים כולם יחכו באוויר עד שיהיו תקנות.
מאיר שטרית: אני מתכוון להביא את התקנות תוך שישה חודשים לכל המאוחר.
שלמה שהם: המצב היום הוא, שהרשות לשיקום האסיר מגישה תוכנית שיקום או לא מגישה תוכנית שיקום, והוועדה רשאית לעשות מה שהיא רוצה.
אברהם רביץ: אם אתה כותב "ובלבד" ושר המשפטים יתמהמה, אז אין חוק.
אברהם רביץ: בואו, פעם אחת, לא נשחק.
אופיר פינס-פז: שר המשפטים לא מוכן לנוסח של "בלבד", הוא יביא תקנות.
אופיר פינס-פז: אנחנו מצביעים על הנוסח של שר המשפטים, בנוסף לכך ששר המשפטים יביא תקנות לוועדת החוקה בנושא השיקום.
מאיר שטרית: תוך שישה חודשים.
אברהם רביץ: הן לא מונעות מתחולת החוק?
דורית ואג: החוק ממילא נכנס לתוקף בעוד שישה חודשים.
דורית ואג: (קוראת בשמות חברי הכנסת) אופיר פינס-פז - נגד קולט אביטל, אברהם שוחט במקומה - נגד טלב אלסאנע - לא נמצא משה ארנס, במקומו זאב בוים - בעד עזמי בשארה - לא נמצא שלמה בן-עמי, במקומו אפי אושעיה - נמנע יעל דיין - נגד דוד טל - בעד שאול יהלום - נגד אליעזר כהן - בעד יוסי כץ - בעד ישראל כץ, במקומו אברהם הירשזון - בעד יוסף לפיד, במקומו יוסף פריצקי - נגד נואף מסאלחה - לא נמצא יצחק סבן - בעד מרינה סולודקין - נמנעת אברהם רביץ - בעד אמנון רובינשטיין, במקומו ענת מאור - נגד נחמה רונן - בעד יובל שטייניץ - בעד
דורית ואג: תשעה בעד, שישה נגד ושני נמנעים.
אופיר פינס-פז: ישיבה זו נעולה.
אופיר פינס-פז: בוקר טוב לכולם.
אופיר פינס-פז: אני פותח את ישיבת ועדת החוקה.
אופיר פינס-פז: על סדר היום הצעת חוק שמאי מקרקעין, אישור לקריאה שנייה ושלישית.
אופיר פינס-פז: סגנית השר לביטחון, דליה רבין פילוסוף עמדה בראש ועדת משנה בנושא הזה בתוקף היותה חברת ועדת חוקה, עד למינויה בממשלה הנוכחית.
אופיר פינס-פז: אני הבנתי שחלק גדול מהנושאים כבר טופלו וסוכמו ונשארו מספר נושאים שצריך ללבן אותם.
אופיר פינס-פז: אני מבקש מדליה להסביר לנו היכן הדברים עומדים.
דליה רבין-פילוסוף: אנחנו הצבענו על סעיף 1 וגם על סעיף 7, ונשאר לנו לטפל בסעיף 2(א)(2), לגבי הרכב המועצה.
דליה רבין-פילוסוף: למעשה, נשאר לטפל בכל סעיף 2(א).
שלמה שוהם: הוויכוח היה האם צריך להיות רוב לשמאים במועצה הזו, כן או לא.
דליה רבין-פילוסוף: באופן כללי, נשארו שתי נקודות: הרכב המועצה, רוב לשמאים או לא, ונושא האקדמיזציה וכן שאלת ייחוד המקצוע.
דליה רבין-פילוסוף: משרד המשפטים היה צריך לתת לנו תשובה מה עמדתו מבחינת הרכב המועצה.
עו"ד עמי ברקוביץ: מבחינת הרכב המועצה, תשובתנו היא שאנחנו דבקים בהצעת החוק כפי שהיא פורסמה בכחול.
עו"ד עמי ברקוביץ: כלומר, שלושה מתוך 11.
עו"ד עמי ברקוביץ: אנחנו חושבים שעל רקע המלצות ועדת רייכמן זה ההרכב הראוי אשר משקף נכונה את האינטרסים השונים ואת היעדים שעומדים בפני המועצה.
שלמה שוהם: צריך לזכור שהוועדה כאן כמליאת ועדת חוקה עוסקת בשני דברים.
שלמה שוהם: היא עוסקת באישור הסעיפים שאנחנו אישרנו.
שלמה שוהם: המליאה צריכה לומר את זה ולאשר את זה לפרוטוקול.
שלמה שוהם: אחר כך יש לדון בסעיפים שלא אושרו.
אופיר פינס-פז: אני אאשר את הכל יותר מאוחר.
אופיר פינס-פז: אני קודם כל רוצה לסיים את הדיון בסעיפים שעדיין לגביהם יש מחלוקת.
עו"ד עמי ברקוביץ: יש לנו עוד הערה אחת והיא מתייחסת לחברי הסגל האקדמי.
עו"ד עמי ברקוביץ: אנחנו מציעים במקום אוניברסיטאות לכתוב מוסדות מוכרים להשכלה גבוהה בישראל כמשמעותם בחוק המועצה להשכלה גבוהה התשי"ח-1958, ואין לנו התנגדות להוסיף גם: וכל תחום אחר כיוצא באלה שיש לו זיקה לשמאות מקרקעין, וזאת על מנת להרחיב את המאגר.
אופיר פינס-פז: טוב, מי מתנגד להרכב המועצה?
דליה רבין-פילוסוף: לשכת שמאי המקרקעין.
אופיר פינס-פז: לפני שאנחנו מחליטים על ההרכב, האם אפשר לדעת מה התפקידים המרכזיים של המועצה?
עו"ד עמי ברקוביץ: התפקיד המרכזי של המועצה לפי החוק הוא בעיקר לערוך את הבחינות לשמאים המבקשים להיכנס למקצוע השמאות.
עו"ד עמי ברקוביץ: היא גם קובעת את המדיניות הכללית.
עו"ד עמי ברקוביץ: היא מסייעת לשר בנושא של גיבוש כללי האתיקה, והרישוי.
עו"ד עמי ברקוביץ: יש לה סמכות שלא לאשר בנסיבות של עבר פלילי.
עו"ד עמי ברקוביץ: מכל מקום, הדגש העיקרי הוא על בחינות הכניסה והפיקוח עליהן.
שלמה שוהם: הויכוח מתמקד בסוף בשאלה הפשוטה האם אנחנו דורשים שעובדי המדינה שיהיו שם יהיו גם עם השכלה של שמאות?
שלמה שוהם: אין ויכוח שהם צריכים להיות עובדי מדינה, ואין ויכוח שאנשים שימנה השר וכו'.
שלמה שוהם: איגוד השמאים חשב, ואני חייב להגיד שאני הצטרפתי לדעה הזו, שהעובדה שעובדי המדינה הם שמאים זה לא חזקה עליהם שיש להם נטייה לכיוון כזה או לאחר.
עו"ד עמי ברקוביץ: יש שמאי ממשלתי שהוא חבר אקס אופיציו, וזה כבר מוסיף עוד שמאי.
דליה רבין-פילוסוף: למעשה, הויכוח הוא בין שלושה לארבעה שמאים.
דליה רבין-פילוסוף: נכון?
יוסף זרניצקי: בשעתו, אנחנו ביקשנו חמישה.
יוסף זרניצקי: נדמה לי שבדיון בוועדת המשנה הייתה המלצה לכיוון הארבעה.
אופיר פינס-פז: אותי מטרידה השאלה מדוע לא ברור מראש, לא פרסנולית, אלא מבחינה פונקציונלית, מי יושב ראש המועצה ואני רוצה לעניין הזה תשובה.
אופיר פינס-פז: במועצת העיתונות, למשל, יושב ראש המועצה הוא בטוח לא עיתונאי.
עו"ד עמי ברקוביץ: אין לנו התנגדות שיהיה משפטן שכשיר לשמש בתפקיד הזה.
עו"ד אבישי ספיר: בהמלצות ועדת רייכמן יש המלצה שזה יהיה אדם בעל כישורים להיות שופט מחוזי, ואז הוא איש מקצוע ממדריגה ראשונה, והוא גם לא מקרב השמאים.
דליה רבין-פילוסוף: אין לכם התנגדות לכך?
יוסף זרניצקי: אין לנו התנגדות לנושא הזה.
אופיר פינס-פז: אני מציע שנעגן את זה, כי זה נותן את האופי האובייקטיבי.
דליה רבין-פילוסוף: השר יימנה אותו על פי המלצות ועדת רייכמן.
אופיר פינס-פז: תנסחו בבקשה את הסעיף בהקשר הזה.
יוסף זרניצקי: אני רוצה להתייחס לנושא מספר השמאים במועצה.
יוסף זרניצקי: צריך קצת לראות את הרקע הכללי.
יוסף זרניצקי: בזמנו, כאשר ישבה ועדת רייכמן, טענו כלפי איגוד לשכת השמאים שזה מעין גילדה סגורה וכו'.
יוסף זרניצקי: אנחנו טענו שאנחנו פתחנו מאוד את השערים, פתחנו קורסים לשמאות במסגרת האוניברסיטה והתוצאות בפועל הן שאנחנו גדלנו במספר מ-200-150 עד קרוב ל-800 במהלך השנים האחרונות בלבד.
יוסף זרניצקי: אולי יש כבר קרוב לאלף שמאים.
יוסף זרניצקי: לא כולם פעילים, אבל אנחנו גדלנו במספר.
יוסף זרניצקי: אנחנו הבטחנו זאת לוועדה לביקורת המדינה בזמנו ועמדנו בזה.
יוסף זרניצקי: אני חושב שהמטלות שמוטלות על כתפי השמאים במועצה הן עצומות, הן מבחינת הטיפול בנושא הבחינות.
יוסף זרניצקי: זה עובר כל מיני בקרות.
יוסף זרניצקי: הבחינות הן לא מוטות לכיוון מסוים.
יוסף זרניצקי: שנית, אנחנו רגישים מאוד לנושא אתיקה.
יוסף זרניצקי: המועצה אמונה על נושא האתיקה המקצועית ובתוך תוכנו אנחנו מאוד מאוד רגישים לנושא האתיקה.
יוסף זרניצקי: לכן אנחנו ביקשנו שמספר השמאים במועצה יהיה חמישה כי הם נושאים בעיקר הנטל בפעילות השוטפת בתוך המועצה.
עו"ד אבישי ספיר: לפי הצעתה של הגברת דליה רבין-פילוסוף יהיו עכשיו ששה שמאים לא חמישה.
עו"ד אבישי ספיר: יהיו שלושה מבין חברי לשכת השמאים הפרטיים, יהיה השמאי הממשלתי הראשי, ויהיו שני שמאים מקרב נציגי עובדי המדינה שהם שמאים במקצועם.
שלמה שוהם: הויכוח היה האם עובדי המדינה צריכים להיות שמאים, אם על זה יש הסכמה אז אפשר להתקדם.
יוסף זרניצקי: יש לנו הסכמה גם לזה.
דליה רבין-פילוסוף: אין הסכמה.
דליה רבין-פילוסוף: האם אתם מסכימים לזה שמתוך ארבעת עובדי המדינה הם יהיו שמאים?
עו"ד עמי ברקוביץ: לא.
עו"ד עמי ברקוביץ: אני רוצה להזכיר כי ועדת רייכמן דיברה על להוריד את מספר השמאים מתשעה לשניים, והיא דיברה על השמאי הממשלתי אקס-אופיציו.
אופיר פינס-פז: אנחנו נעשה בנושא הזה פשרה.
אופיר פינס-פז: אחד מעובדי המדינה יהיה שמאי, ואז חמישה מתוך 11.
דליה רבין-פילוסוף: יש לכם חמישה שמאים.
דליה רבין-פילוסוף: השמאי הממשלתי, שלושה שלכם ואחד מעובדי המדינה.
ניקי פרימו: אני מבקש להבהיר בנושא הזה עוד נקודה אחת לפני קבלת החלטה.
ניקי פרימו: צריך להיות מודע היטב למשקל ולעומס הכבד שטעון ודרוש בהכנת הבחינות, בבדיקתן ואחר כך קיים נושא של ערעור.
ניקי פרימו: האדם היחיד שיכול לבדוק את הערעור הוא שמאי.
ניקי פרימו: הוא צריך לבדוק אם אותו נבחן ענה על התשובה ברמה מקצועית סבירה.
אופיר פינס-פז: איפה כתוב בחוק עניין הבדיקות?
עו"ד נורית ישראלי: יש לנו את סעיף 11 שהוא סעיף של מינוי ועדות.
עו"ד נורית ישראלי: הוא רק צריך להיות רכז וועדת פיקוח, אבל הבוחנים עצמם יכולים להיות מקרב השמאים.
אופיר פינס-פז: האם אתה חושב שהשמאי שיושב בוועדה יבדוק את כל הבחינות, ויערערו עליו?
אופיר פינס-פז: האחריות היא על המועצה ולגבי הביצוע בפועל יש לה סמכות למנות אנשים ולשכור שירותים של אנשים.
אופיר פינס-פז: כך זה נראה לי, אחרת זה לא הגיוני.
אופיר פינס-פז: שום גוף לא יכול לעבוד בצורה כזו.
יוסף זרניצקי: אנחנו בכל זאת היינו מבקשים לקבל את הפשרה של ארבעה.
אופיר פינס-פז: זו לא פשרה.
ניקי פרימו: דרך אגב, ארבעה זה המצב הקיים.
אופיר פינס-פז: אני חושב שההצעה שאני הצעתי היא הצעה של פשרה.
אופיר פינס-פז: מצד אחד, מיישמים חלק מתביעות
אופיר פינס-פז: כם וחלק דוחים, ומצד שני, חלק מהתביעות של שר המשפטים מקבלים וחלק דוחים.
אופיר פינס-פז: זו פשרה.
אופיר פינס-פז: לכם יש חמישה נציגים.
אופיר פינס-פז: שלושה ישירות באמצעות הארגון, אחד מעובדי המדינה ואחד זה השמאי הממשלתי.
אופיר פינס-פז: מצד שני, מתוך ה-11 אין רוב לשמאים, אלא יש חמישה.
אופיר פינס-פז: זה גם לא מיעוט נורא גדול.
אופיר פינס-פז: זה משהו מאוזן.
אופיר פינס-פז: זה נראה לי סביר.
אופיר פינס-פז: אני לא חושב שכדאי להתווכח על העניין הזה.
אופיר פינס-פז: אני אומר את הדברים האלה כאדם שבאופן מוחלט לא מעורב בעניינים.
עדי צביקל: יושב כאן איתנו יושב ראש המועצה, עו"ד אבישי ספיר, ואני חושב שהוא יכול להעיד שעיקר העבודה המקצועית האמיתית מוטלת על חברי לשכת השמאים.
עדי צביקל: לא על הפקידים מטעם האוצר או המדינה, ולא על השמאי הממשלתי.
עדי צביקל: אנחנו נושאים בעיקר הנטל.
עדי צביקל: המועצה בהרכב שלה כיום, חלק גדול מהתפקידים שעליה לעשות קשה מאוד להחליט על מי להטיל אותם לעשות.
עדי צביקל: למשל, עד היום המועצה לא טיפלה בפיקוח על נושא ההתמחות ואני חושב שזה דבר שהוא חמור.
עדי צביקל: לא היה פיקוח על רמת ההתמחות ולא על אופן ההתמחות, למרות שממלאים כל מיני טפסים.
עדי צביקל: בדיון האחרון דיברנו על נוהל הביצוע.
עדי צביקל: יש היום אלפיים מתמחים שצריך לפקח עליהם.
עדי צביקל: המטרה של כל הפיקוח על ההתמחות ועל המקצוע היא לא על מנת להגן עלינו השמאים.
עדי צביקל: המטרה היא להגן על חמישה מיליון תושבי המדינה שיזכו לטיפול מקצועי.
עדי צביקל: העניין שלנו הוא בטיפול המקצועי.
עדי צביקל: חסר לי נציגים שלנו שיישבו שם ויוכלו לעשות את העבודה על אמת.
שלמה שוהם: אתם רוצים רוב.
ניקי פרימו: אנחנו לא רוצים רוב.
עדי צביקל: יש לי הצעה.
עדי צביקל: בואו תאפשרו לנו למנות חמישה ולשניים מהם לא תהיה זכות הצבעה.
עדי צביקל: נשמור גם על האיזון הפרלמנטרי שלא נהיה ברוב, אבל יהיו שם אנשים שיעבדו.
אופיר פינס-פז: נושא הפיקוח על ההתמחות כתוב בחוק מבחינת תפקידי המועצה.
אופיר פינס-פז: העניין הזה שהוא בהחלט חשוב והוא לא צריך להיות איזשהי גחמה.
עדי צביקל: אין היום מי שייעשה את זה.
אופיר פינס-פז: חברים, אני הבנתי את העמדה שלכם.
עדי צביקל: אם מבקש לאשר לנו חמישה נציגים, ולשניים מהם לא תהיה זכות בחירה.
עדי צביקל: אנחנו לא צריכים רוב.
עדי צביקל: אנחנו רוצים אנשים שיעבדו.
אופיר פינס-פז: אני אשקול את זה.
עו"ד נורית ישראלי: יש כמה מטלות מרכזיות היום למועצה.
עו"ד נורית ישראלי: אחת מהן הוא כל עניין העיסוק בבחינות שבאמת גוזל הרבה אנרגיות, זמן רב ותשומת לב.
עו"ד נורית ישראלי: יש פה הרבה עבודת שמאים .
עו"ד נורית ישראלי: הנושא השני הוא נושא האתיקה.
עו"ד נורית ישראלי: במודל החדש כל נושא האתיקה יוצא מהמועצה לוועדת משמעת חיצונית כאשר נקבע בחוק שחבר ועדת משמעת לא יהיה חבר המועצה.
עו"ד נורית ישראלי: זאת אומרת, בד בבד עם זה שנושא הבחינות יישאר, נושא האתיקה ירד.
עו"ד נורית ישראלי: החברים שיהיו מקרב השמאים, יוכלו להקדיש את עצמם לנושא הבחינות ולא יצטרכו לעסוק בנושא האתיקה.
אופיר פינס-פז: אני שמעתי את הדעות השונות ואת הפערים.
אופיר פינס-פז: אני לא חושב שהפערים הם קשים.
אופיר פינס-פז: אנחנו נחליט על זה בהמשך הישיבה.
עו"ד אבישי ספיר: עכשיו מנוסח כי יו"ר המועצה הוא מינוי של השר מבין חבריה.
עו"ד אבישי ספיר: אם אנחנו דורשים שזה יהיה אדם בעל כשירות של שופט מחוזי לפחות, יכול להיות שהמילים: "מבין חבריה" מיותרות כאן.
אופיר פינס-פז: לא, ברגע שכתבנו את הסעיף הזה חייבים למנות אדם מקרב חבריה עם יכולות כאלה.
שלמה שוהם: מהבחינה הזו אין בעיה.
דליה רבין-פילוסוף: אנחנו עוברים לסעיף 7 מי רשאי להיות רשום בפנקס.
דליה רבין-פילוסוף: אנחנו מחקנו את סעיף (1) והורדנו את מגבלת הגיל.
שלמה שוהם: בגלל העניין של חופש העיסוק.
דליה רבין-פילוסוף: עכשיו אנחנו מגיעים לעניין האקדמיזציה.
דליה רבין-פילוסוף: בסעיף (2) להוציא את המילים: "או בעל תעודת בגרות שעמד בכל הבחינות הנערכות מטעם המועצה או בחלקן אם פטרה אותו המועצה מבחינות מסוימות".
אופיר פינס-פז: אז הוא צריך את תעודת הבגרות.
אופיר פינס-פז: זאת אומרת, הוא צריך לעבור איזשהי השכלה על-תיכונית.
דליה רבין-פילוסוף: הייתה כאן מחלוקת ורצינו לשמוע את נציגי ההשכלה הגבוהה.
אופיר פינס-פז: מה קורה עם סעיף 7(3)?
אופיר פינס-פז: האם עניין "התמחה שנה אחת" מוסכם?
דליה רבין-פילוסוף: הם רוצים שנתיים, וההמלצה הייתה להוריד לשנה.
דליה רבין-פילוסוף: משרד המשפטים בעד שנה והם בעד שנתיים.
אופיר פינס-פז: האם סעיף 7(ב) מוסכם?
עו"ד עמי ברקוביץ: היועץ המשפטי ביקש ממני להציע נוסח קצת שונה.
עו"ד עמי ברקוביץ: ההצעה היא: המועצה רשאית שלא לרשום את המבקש בפנקס אף אם נתקיימו בו הוראות סעיף קטן (א) אם מצא אחד מאלה: 1.
עו"ד עמי ברקוביץ: מבקש הרישום הורשע בעבירה שמפאת חומרתה, מהותה ונסיבותיה אין הוא ראוי להיות שמאי מקרקעין.
עו"ד עמי ברקוביץ: 2.
עו"ד עמי ברקוביץ: קיימות עובדות אחרות שבשלן אין מבקש הרישום ראוי לעסוק בשמאות מקרקעין.
עו"ד עמי ברקוביץ: כך זה נעשה בחקיקה הקיימת לגבי עובדים סוציאליים.
אופיר פינס-פז: האם יש זכות ערעור לבית משפט?
עו"ד נורית ישראלי: גם אם זה לא קבוע בחוק, יש אינהרנטיות.
אופיר פינס-פז: מה עם סעיף 7(ג)?
עו"ד עמי ברקוביץ: הסעיף מתייחס לוועדת המשמעת והיו כאן כאלה שהציעו להעביר את זה לפרק המשמעת.
אופיר פינס-פז: אז תעבירו את זה לשם.
עו"ד עמי ברקוביץ: בסדר.
עו"ד עמי ברקוביץ: אנחנו גם ביקשנו שזה לא יהיה רק לפי חוק זה.
אופיר פינס-פז: אני מבין כי הויכוח העיקרי הוא בנושא ההשכלה הגבוהה.
אופיר פינס-פז: לא כתוב כאן שום דבר לגבי ההשכלה הגבוהה בחוץ לארץ, אני מקווה ששמתם לב לכך.
אופיר פינס-פז: מה קורה עם מישהו שרכש תעודה במוסד להשכלה גבוהה בחוץ לארץ?
עו"ד עמי ברקוביץ: באופן עקרוני, צריך להבחין כאן אם התואר הוא תואר בשמאות או לא, אבל מי שאמורה להכיר בזה היא מועצת השמאים על פי כללים שייקבעו.
עו"ד עמי ברקוביץ: הבעיה היא שאין תשתית אקדמית לנושא שמאות המקרקעין, ולכן אנחנו מנסים למצוא מסלולים אחרים, דרישות אחרות.
יוסף זרניצקי: היום ישנם כמה מסלולים לעניין הזה.
יוסף זרניצקי: מסלול אחד הא קורסים שמתנהלים היום במסגרת של לימודי תעודה, במסגרת מדעי החברה באוניברסיטה לבעלי איזשהו תואר אקדמי.
יוסף זרניצקי: ישנם מסלולים אחרים במסגרת מכללות.
יוסף זרניצקי: אנחנו היינו במצב מאוד נחות.
יוסף זרניצקי: אפילו לא דובר בשעתו על תעודת בגרות.
אופיר פינס-פז: אי אפשר לקבל את זה.
ניקי פרימו: אנחנו רוצים שזה יהיה במסגרת אקדמית.
יוסף זרניצקי: בדיוק, אנחנו רוצים לקדם את הנושא הזה.
עו"ד עמי ברקוביץ: מאחר ואין היום שום אפשרות ללמוד תואר אקדמי בשמאות מקרקעין, תואר ראשון או תואר שני, ואנחנו גם לא יודעים מתי תהיה אפשרות כזו, ההצעה למעשה מציעה לתמרץ לימודים אקדמיים על ידי כך שמי שילמד את אותם לימודים יהיה פטור מבחינות שהן תנאי להתמחות, לעומת מי שלא למד.
אופיר פינס-פז: לא כתוב פה שצריך תואר אקדמי.
אופיר פינס-פז: כתוב: "סיים בהצלחה לימודי שמאות מקרקעין במוסד מוכר להשכלה גבוהה.
אופיר פינס-פז: "
עו"ד עמי ברקוביץ: נכון, כרגע זה לא מנוסח בצורה ברורה.
עו"ד עמי ברקוביץ: לא ברור האם הכוונה ללימודי תעודה?
אופיר פינס-פז: אז תכתוב בצורה ברורה.
עו"ד עמי ברקוביץ: יש לי הצעה כאן.
יוסף זרנציקי: צריך להיות ברור, אין כאן עניין של ביטול בחינות המועצה.
יוסף זרנציקי: מה שקורה היום שבחינות המועצה נעשות במסגרת הלימודים הממוסדיים, ומי שלומד במסלול אחר, במסלול של מכללה או עצמאי הולך לבחינות המועצה בדרך האחרת, וכך מתקדמים עד הבחינה האחרונה שהיא משותפת לכולם.
אופיר פינס-פז: אני מבקש לשמוע את נציגת המועצה להשכלה גבוהה.
עו"ד מיכל דלין: המועצה להשכלה גבוהה אינה מוסמכת להעריך ולהכיר בתארים אקדמיים מחוץ לארץ, אלא הסמכות שלה היא טריטוריאלית לגבי המוסדות הישראליים.
עו"ד מיכל דלין: בעקבות התיקון האחרון לחוק המועצה להשכלה גבוהה, המועצה נותנת רישיונות לשלוחות של מוסדות להשכלה גבוהה מחו"ל, שפועלות בארץ.
עו"ד מיכל דלין: יחד עם זאת, הרישיונות שניתנים הם רישיונות על בסיס בדיקות אדמיניסטרטיביות בלבד ולא בדיקות אקדמיות, כך שעצם מתן הרישיון לא מעיד על רמה אקדמית זו אחרת, בניגוד למתן ההכרות למוסדות הישראליים.
עו"ד מיכל דלין: שנית, הרישיונות שנותנת המועצה מתייחסים רק למוסדות אקדמיים מחו"ל שמקיימים פעילות בארץ, ויש כמובן רבים שלא מקיימים פעילות בארץ.
אופיר פינס-פז: האם אדם שמציג בפנייך תעודה על כך שהוא למד שמאות בסנט פטרסבורג יכול לגשת לבחינה של המועצה ולהיות שמאי מקרקעין, כן או לא?
עו"ד מיכל דלין: המועצה להשכלה גבוהה עוסקת רק באישור מוסדות.
עו"ד מיכל דלין: כל עניין התארים של אנשים אינדיבידואלים אינו בתחום אחריותה.
עו"ד מיכל דלין: אנשים פרטיים לא פונים אליה.
אופיר פינס-פז: אני רוצה לדעת האם אדם שבא מחוץ לארץ והוא מראה שהוא למד שמאות מקרקעין.
אופיר פינס-פז: אני לא אומר שמייד צריך לקבל אותו אוטומטית.
אופיר פינס-פז: הוא צריך לעבור בארץ בחינות ויכול להיות שאתם תרצו התמחות בארץ.
אופיר פינס-פז: קודם כל צריך לבדוק שהוא למד.
עדי צביקל: שמאות מקרקעין הוא לא מקצוע בינלאומי.
עדי צביקל: הוא מקצוע שמתאים לחקיקה ולתנאים בארץ.
עדי צביקל: חייבים לעשות סטאג' ובחינות.
אופיר פינס-פז: אני אומר שצריך לכתוב באופן מפורש בחוק שאדם שלמד בחו"ל והוא מראה שהוא למד בחו"ל על פי הדברים המקובלים, יצטרך לעשות התמחות בארץ ובחינה, אבל הלימודים יוכרו לו.
עו"ד עמי ברקוביץ: יש לנו הצעה.
אופיר פינס-פז: תציע לשלמה שוהם בהמשך הישיבה.
אופיר פינס-פז: האם יש אפשרות שיהיה תואר בשמאות?
עו"ד מיכל דלין: אין כיום תואר מוכר שמוסד להשכלה גבוהה מוכר מוסמך להעניק, על ידי המועצה להשכלה גבוהה.
עו"ד מיכל דלין: המועצה להשכלה גבוהה גם אינה שולטת באופן הגשת הבקשות להכרה.
עו"ד מיכל דלין: המועצה אינה יכולה להעריך מתי יהיה מסלול כזה שעבר את כל האישורים על ידה.
עו"ד מיכל דלין: נכון להיום, ככל הידוע לי, אין גם בקשה שמונחת על שולחנה בעניין הזה.
אופיר פינס-פז: האם נושא שמאות מקרקעין הוא נושא צריך להיות אקדמי, כן או לא?
ניקי פרימו: בעולם זה נושא אקדמי.
אופיר פינס-פז: למה צריכה להיות פרוצדורה שצריך להגיש לכם בקשה?
אופיר פינס-פז: למה המועצה להשכלה גבוהה לא יכולה ליזום בדיקה האם זה מקצוע שהוא ראוי להילמד במסגרת תואר אקדמאי או בלימודי תעודה?
אופיר פינס-פז: לא חשבתם על זה.
עו"ד מיכל דלין: ודאי שחשבנו כמו על הרבה דברים אחרים.
עו"ד מיכל דלין: המוסדות להשכלה גבוהה הם בעלי חופש אקדמי מכוח חוק המועצה להשכלה גבוהה.
עו"ד מיכל דלין: המועצה להשכלה גבוהה לא יכולה להכתיב להם אילו מסלולים ואילו מקצועות הם ילמדו או לא.
עו"ד מיכל דלין: ברגע שמוסד יחליט שהוא רוצה להתמחות בתחום כזה ולקיים מסלול, הוא יגיש בקשה למועצה להשכלה גבוהה והיא תבדוק את זה על פי הקריטריונים הקיימים ותחליט בהתאם, ולפי זה היא תסמיך אותו להעניק תארים בנושא.
שלמה שוהם: אם אנחנו רוצים, לנו יש אפשרות לומר שזה יהיה תנאי.
אופיר פינס-פז: אם אני קובע את זה כתנאי אז כאילו אני אומר שלא יהיו יותר שמאים בישראל בשנים הקרובות.
יעקב אודיש: אני רוצה להעיר הערה לגבי ההשכלה האקדמית.
יעקב אודיש: אין ספק שמקצוע שמאות המקרקעין בעיקר בגלל ידע שנדרש מהשמאי ובגלל שהדרישות של המקצוע הן מאוד גדולות, צריך להיות בעל השכלה אקדמית.
אופיר פינס-פז: אנחנו נוסיף את זה שהוא חייב להיות בעל תואר אקדמי מוכר.
דורית ואג: גם בעל תואר בשפה ובספרות איטלקית.
אופיר פינס-פז: גם בשפה ובספרות איטלקית.
עו"ד נורית ישראלי: אם כך, צריך הוראת מעבר, כי כיום זה פחות מבגרות.
אופיר פינס-פז: ברמה העקרונית, אני רוצה שאדם שצריך להביא הערכות מהסוג הזה, יהיה בעל השכלה רחבה.
יעקב אודיש: לימודי שמאות מקרקעין במסגרת מסלול אקדמי לא התאפשר בארץ משום שלימודי השמאות צריכים להיות במסגרת התמחות.
יעקב אודיש: ברגע שאתה לומד באוניברסיטה במסגרת התמחות או תואר שני, צריך לעמוד בראש המסלול של לימודי השמאות אדם בעל תואר ד"ר.
יעקב אודיש: היום אין בארץ אדם בעל תואר ד"ר בשמאות מקרקעין, ולכן זו הבעיה.
יעקב אודיש: אני שמעתי שישנם מוסדות שמעונינים בכך, אלא פשוט חסר אדם בעל תואר ד”ר בשמאות מקרקעין.
יוסף זרנציקי: אני רוצה להתייחס לעניין ההתמחות, מהו משך הזמן הנדרש שנה או שנתיים?
יוסף זרנציקי: מקצוע השמאות הוא מקצוע שכולל בתוכו מספר מרכיבים מאוד קרדינליים כמו: הנדסה, כלכלה, משפטים, גיאוגרפיה תכנון ובניין ערים.
יוסף זרנציקי: בבתי המשפט אנחנו מקבלים מעמד מעין שיפוטי.
יוסף זרנציקי: אנחנו מעוגנים בהרבה חוקים שמעמדנו הוא מעמד של ייצוג משפטי.
יוסף זרנציקי: הניסיון המצטבר מעיד על כך שבמשך שנה אחת אי אפשר לעשות התמחות בדרך נאותה.
יוסף זרנציקי: זה היה עקב אכילס, כאשר לא היו לימודים ממוסדיים ולא הייתה התמחות ממוסדת ולכן קרה מה שקרה, אנשים לא הצליחו לעבור את הבחינות והם תלו את הקולר בלשכת שמאי המקרקעין, ב"גילדה".
יוסף זרנציקי: מסתבר כי מרגע שיש התמחות ממוסדת ולימודים ממוסדים, אנחנו הגענו לכאלף שמאים בשנים האחרונות.
יוסף זרנציקי: לכן, אני חושב שחשוב מאוד לעגן את עניין ההתמחות לשנתיים.
יוסף זרנציקי: אני רוצה שיהיה ברור כי הגיל הממוצע של שמאים שמצטרפים הוא צעיר.
אופיר פינס-פז: מה קורה עם שמאי רכב?
יוסף זרניצקי: זה שדה פרוץ.
יוסף זרניצקי: זה בכלל לא מעוגן בחוק.