GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
הרב אהוד בנדל: דווקא בימים אלה שבהם הסולידריות והתמיכה של יהדות התפוצות במדינת ישראל כל כך חשובים לנו דרוש איתות מצד הכנסת שתיתן ליהדות התפוצות הרגשה שזו אכן מדינתם וזה ביתם, הדברים באים לביטוי בהצעת החוק הזאת ולכן היא תיצור זיקה יותר גדולה בין יהדות התפוצות לבין המדינה.
יוסף לפיד: יהדות התפוצות לא מפגינה סולידריות יותר מדי גדולה עם מדינת ישראל דווקא בשעה קשה זו.
הרב אהוד בנדל: לצערי חלקים ממנה.
הרב אהוד בנדל: אנחנו רוצים לחזק אותם אלמנטים שמעוניינים להביע את הסולידריות שלהם אתנו.
יוסף לפיד: זו הזדמנות לומר גינוי להחלטה של נשיא היהודים הרפורמים בארצות-הברית להפסיק את שליחת הנוער לישראל דווקא בשעה קשה זו.
אופיר פינס-פז: אריק יפה איננו כאן וזה גם לא נושא הדיון פה.
אופיר פינס-פז: יש כמה אפשרויות.
אופיר פינס-פז: אפשרות אחת היא להוריד מפה את רוב סעיפי החוק וללכת לעניינים העקרוניים באמת בחקיקה של חוק יסוד ולדבר על הערכים המרכזיים של שוויון, אי-אפליה ואיסור כפייה, שניים-שלושה דברים והפירוט יהיה בחקיקה שהיא פועל יוצא של זה.
אופיר פינס-פז: אפשרות שניה.
אופיר פינס-פז: זו הצעת חוק של מרצ, שינוי, חלקים של מפלגת העבודה.
אופיר פינס-פז: זו הצעת חוק חד-צדדית.
אופיר פינס-פז: כשרוצים לעשות חוק יסוד צריך לשאוף להגיע לקונסנסוס יותר רחב.
אופיר פינס-פז: אני מציע למסד איזו שהיא הידברות אבל על ההצעה שלפנינו לא יוכלו להידבר אתך כי אין על מה להידבר.
אופיר פינס-פז: אם נלך על שניים-שלושה דברים יהיה קשה לא להגיע להסכמות.
אופיר פינס-פז: האפשרות השלישית.
אופיר פינס-פז: לקרוא לזה הצעת חוק רגילה ולא חוק יסוד ואז אנחנו חופשיים.
אופיר פינס-פז: אם יורדים מהעקרונות, הולכים דווקא לפרטים ומביאים את זה לקריאה ראשונה לא כחוק יסוד, כל מפלגת העבודה תתמוך בחוק, אז הוא יעבור בוועדה.
אופיר פינס-פז: אני אומר בצורה ברורה שעל-פי ההסכמים הקואליציוניים אין אפשרות לשחק בזה.
אופיר פינס-פז: צריך לשקול את שלוש האפשרויות: ללכת להידברות על נוסח יותר מתון, או ללכת על שניים-שלושה דברים מרכזיים, או ללכת לחקיקה מפורטת לא בחוק יסוד אלא בחוק רגיל.
אופיר פינס-פז: אני חוזר שוב, לדעתי על הנוסח שהציעה חברת-הכנסת חזן לא תהיה הידברות.
נעמי חזן: אני לא מתייחסת לכמה מההערות ששמעתי כי זה דיון ארוך ורוב האנשים התבטאו והלכו.
נעמי חזן: לגבי ההצעות שלך, אדוני היושב-ראש, שלוש ההצעות לא סותרות אחת את השניה.
נעמי חזן: יש אופציה לצמצם לעקרונות, יש אופציה להידברות, ויש אופציה להוריד את המלה "יסוד".
נעמי חזן: אפשר לעשות את שלושת הדברים, או שניים מהשלושה, או רק דבר אחד, או אף אחד מהם, צריך לדון בזה.
נעמי חזן: אני לא רואה פה סתירות בהכרח.
נעמי חזן: דבר שני.
נעמי חזן: לגבי האופציות שאתה מציע הייתי מבקשת קצת זמן לחשוב ולהתייעץ כי חשוב שיהיה דיון ציבורי סביב האפשרויות.
אופיר פינס-פז: כנראה שלא יהיה דיון ציבורי כי המדינה עוסקת עכשיו בנושאים אחרים.
נעמי חזן: אם תכנס את הוועדה נניח באוקטובר זה יעורר עוד פעם דיון ציבורי ושלוש האופציות ראויות לדיון.
נעמי חזן: כולנו ערים לבעיות הספציפיות והפוליטיות של קידום החוק ואני מוכרחה להגיד שלא יעזור דבר, לא נוכל להתחמק מלעסוק בנושא הזה בצורה פרטנית או בצורה עקרונית.
נעמי חזן: זה ביזיון של הכנסת שהיא מתחמקת מדיון רציני בנושא, האחריות היא שלנו.
נעמי חזן: לאפשרות השלישית שהצעת.
נעמי חזן: אם אני מורידה את המלה "יסוד" אני צריכה לדעת מראש אם יש לי הסכמה.
אופיר פינס-פז: מפלגת העבודה תלך אתך עד הסוף אבל צריך להביא את זה לסיעה.
אופיר פינס-פז: בוועדה אני אחראי על זה אבל לא בסיעה.
נעמי חזן: מה שאני מנסה לומר הוא שהגיע הזמן לטפל בנושא.
אופיר פינס-פז: הענין הזה הוא לא פשוט וגם בליכוד יהיה קשה לאנשים מסוימים ללכת עם זה אבל נחשוב יחד.
אופיר פינס-פז: אנחנו דנים בהצעות משרד המשפטים עבור ועדת החוקה כדי שהיא תציע הצעת חוק מטעמה.
אופיר פינס-פז: אם יש כל כך הרבה הצעות יפות ומלומדות למה הן לא נכנסו בזמן, כשחוקקנו את חוק ביטול הבחירה הישירה?
סיגל קוגוט: רצו לחוקק את החוק במהירות וידעו שיצטרכו לעשות התאמות.
סיגל קוגוט: הגשנו את התיקונים מהר מאוד, אחרי שהחוק התקבל.
אופיר פינס-פז: יש פה הצעות לשינוי לגבי סדרה ארוכה של חוקים.
אופיר פינס-פז: הצעות חוק-יסוד של הכנסת והנשיא, מחייבות 61 חברי כנסת?
סיגל קוגוט: אף חוק כאן לא מחייב 61 חברי כנסת.
דורית ואג: אדוני היושב-ראש, אני רוצה למסור שמלשכת נשיא המדינה התקשרו ואמרו, שהתיקון שיש פה לחוק-יסוד: הנשיא מקובל עליהם, ולכן הם לא באים.
אופיר פינס-פז: סיגל קוגוט, תציגי את התיקונים.
סיגל קוגוט: כל התיקונים פה הם תיקונים טכניים.
סיגל קוגוט: אין פה שום דבר ששנוי במחלוקת.
סיגל קוגוט: הם מתחייבים מכך שאין היום בחירות מיוחדות, בחירות חוזרות, או מועמד לראש הממשלה.
סיגל קוגוט: בחוק-יסוד: הכנסת יש, בין היתר, סעיף שקובע, שיושב-ראש הכנסת בפועל, ברגע שנבחרת כנסת, לא יהיה ראש הממשלה הנבחר.
סיגל קוגוט: היום אין ראש הממשלה הנבחר, אבל יש חבר כנסת שעליו הטיל נשיא המדינה להרכיב ממשלה.
סיגל קוגוט: במקום שיהיה כתוב שיושב-ראש כנסת בפועל לא יכול להיות ראש הממשלה או ראש הממשלה הנבחר או שר או סגן שר, צריך להיות כתוב שיושב-ראש כנסת בפועל לא יכול להיות חבר הכנסת שעליו הטיל הנשיא להרכיב ממשלה.
אופיר פינס-פז: זה לא תיקון טכני, זה מהותי.
סיגל קוגוט: זה טכני במובן שאין יותר ראש ממשלה נבחר.
סיגל קוגוט: מובן, שאתה יכול למחוק רק את הביטוי "ראש הממשלה הנבחר".
אופיר פינס-פז: אם אני עכשיו ותיק חברי הכנסת, ואני יושב-ראש הכנסת עד להודעה חדשה, והנשיא הטיל עלי להרכיב ממשלה, אני לא יכול.
אופיר פינס-פז: זה למעשה סעיף נגד שמעון פרס, בלי שחשבת על זה.
סיגל קוגוט: זו תפיסה קיימת.
סיגל קוגוט: אתה יכול רק למחוק את הביטוי "ראש הממשלה הנבחר".
אופיר פינס-פז: תפיסה זה מהות, זה לא טכניקה.
אופיר פינס-פז: אם את רוצה להתווכח על תפיסות, בסדר גמור.
סיגל קוגוט: אני לא רוצה להתווכח, אני רוצה לקיים את התפיסה.
אופיר פינס-פז: היה מצב, בחוק הקודם, שבו אפשר היה לעשות פרוצדורה מסוימת שכאן היא מתבטלת, היא לא מתחלפת.
אופיר פינס-פז: את רוצה, תמחקי את כל הסעיף.
אופיר פינס-פז: אני לא יכול לקבל את הסעיף הזה, משום שהוא פוסל אנשים מלהיות מועמדים לראשות הממשלה, למשל, כאשר נגמרו הבחירות, ושמעון פרס הוא ותיק חברי הכנסת.
סיגל קוגוט: שלא יהיה יושב-ראש כנסת בפועל.
אופיר פינס-פז: היכן זה כתוב?
אילת פישמן: חוק-היסוד לא אומר מי ירכיב ממשלה, הוא אומר: אל תהיה יושב-ראש הכנסת.
אילת פישמן: מספר שתיים בוותק הוא זה שיהיה יושב-ראש הכנסת.
סיגל קוגוט: חוק-יסוד: הכנסת קובע רק מי יכול להיות יושב-ראש כנסת בפועל עד שבוחרים יושב-ראש כנסת.
סיגל קוגוט: בוחרים יושב-ראש כנסת אחרי שיודעים מי מרכיב את הממשלה, כי יושב-ראש כנסת הוא הרי מסיעתו של ראש הממשלה.
אופיר פינס-פז: עובדה שהיום לא, הוא מהקואליציה.
סיגל קוגוט: אתה חייב שהכנסת תתפקד ואתה צריך יושב-ראש כנסת בפועל, לכן החוק קובע שזה יהיה הוותיק.
סיגל קוגוט: אבל הוא אומר שיש בכל זאת ארבעה אנשים, גם אם הם הכי ותיקים, הם לא יהיו יושב-ראש כנסת בפועל, וזה: ראש הממשלה המכהן, שר מכהן, סגן שר, והיום אומרים "ראש הממשלה הנבחר", ואני מחליפה לראש הממשלה המיועד.
סיגל קוגוט: הוא לא יהיה יושב-ראש כנסת, כי הוא לא יימנע מלהרכיב ממשלה.
דורית ואג: הוא ממילא שר, אז הוא נכנס בקטגוריה הזאת.
סיגל קוגוט: עוד לא, כי הנשיא רק הטיל עליו להרכיב ממשלה.
אופיר פינס-פז: שמעון פרס, לפני שהוקמה ממשלת ברק, היה יושב-ראש הכנסת תקופה מסוימת.
אופיר פינס-פז: אם היתה הסכמה כללית, הוא היה יושב-ראש הכנסת.
אופיר פינס-פז: הוא רצה להישאר יושב-ראש הכנסת, אבל אלה גלגלי ההיסטוריה.
אופיר פינס-פז: נעבור לחוק-יסוד: נשיא המדינה.
סיגל קוגוט: החוק הנוכחי מונה את תפקידי הנשיא.
סיגל קוגוט: יש לו, בין היתר, תפקידים לפי חוק-יסוד: הממשלה, אבל הם מונים את העניין של התפטרות ראש הממשלה ופיזור הכנסת.
סיגל קוגוט: עכשיו יהיו לו כל מיני תפקידים, לפי חוק-יסוד: הממשלה, ודי להגיד שנשיא המדינה ימלא את התפקידים לפי חוק-יסוד: הממשלה, בלי לפרט.
אופיר פינס-פז: הכוונה לעשות הסמכה.
סיגל קוגוט: אותו דבר לגבי חתימת קיום.
סיגל קוגוט: חתימות קיום הרי הן לא במסגרת התפקידים לפי חוק-יסוד: הממשלה, לכן גם כאן אני לא מונה בפירוש כינון ממשלה או התפטרות, אלא כל התפקידים שקשורים בחוק-יסוד: הממשלה.
סיגל קוגוט: בהצעת חוק הבחירות (תיקוני חקיקה) יש כמה וכמה חוקים.
סיגל קוגוט: אני אעבור בקצרה על התיקונים שקבענו לחוק הבחירות, וכולם טכניים.
סיגל קוגוט: מחקנו מכל החוק כל דבר שאומר ראש ממשלה נבחר, בחירות מיוחדות, בחירות חוזרות, הוראות מיוחדות לבחירות ראש ממשלה, מתי ראש ממשלה יכול להתפטר, מתי מועמד לראש ממשלה יכול להתפטר.
סיגל קוגוט: בהגדרות מחקנו "בוחר לראש ממשלה".
אופיר פינס-פז: חברי הכנסת יתעניינו, כמובן, בחוק הזה באופן טבעי.
אופיר פינס-פז: צריך לפרט בדברי ההסבר, כדי שחברי הכנסת יבינו במה מדובר.
סיגל קוגוט: למשל, "פרק ב1 - בטל".
סיגל קוגוט: פרק ב1 זה פרק הוראות מיוחדות לבחירת ראש ממשלה, את זה לא צריך.
סיגל קוגוט: אותו דבר לגבי מעטפות הצבעה.
אופיר פינס-פז: אני מבקש שהמעטפות יהיו בצבע כחול קבוע.
תמר אדרי: הן יהיו, רק המעטפות לבחירת ראש הממשלה היו בצהוב, ואת המעטפות הצהובות מבטלים.
אופיר פינס-פז: איך אני אדע שהכחול יישאר לעד?
סיגל קוגוט: זה כתוב בחוק.
אופיר פינס-פז: כתוב שהצבע והמעטפות ייקבעו על-ידי יושב-ראש ועדת הבחירות וסגניו.
תמר אדרי: לא כתוב, אבל זו מסורת.
תמר אדרי: מאז שנת 1969 המעטפות היו תמיד בצבע כחול.
אופיר פינס-פז: אני בעד שנכתוב בחוק שהמעטפות יהיו בצבע כחול.
תמר אדרי: אבל תשאיר שהנשיאות קובעת את הדוגמה, כי אנחנו כל פעם משנים.
אופיר פינס-פז: לדוגמה אני לא נכנס.
תמר אדרי: הפתק נשאר לבן.
תמר אדרי: על הפתק כתוב שהוא לבן.
אופיר פינס-פז: טענתי בוועדת הבחירות המרכזית שלצבע הצהוב יש זיהוי פוליטי.
אופיר פינס-פז: אמרו לי "אתה מבלבל את המוח", אמרתי "אין בעיה, נחליף לאדום", אמרו לי "מה פתאום".
אופיר פינס-פז: השופט הכריע, ולא בפעם האחרונה, לרעתי.
אופיר פינס-פז: אנחנו נקבע בחוק צבע כחול למעטפות, שזו המסורת של ועדת הבחירות - כל היתר לא נשנה.
אופיר פינס-פז: הגודל, הצורה, הכול ייקבע בוועדת הבחירות המרכזית.
סיגל קוגוט: לגבי השאלה איך מצביעים.
סיגל קוגוט: היום אומרים מעטפה אחת לראש ממשלה ומעטפה אחת לכנסת, מחקנו את זה.
סיגל קוגוט: ביטלנו את מה שכתוב לגבי הדוגמה והצבע של פתק הצבעה לראש ממשלה, כי היום אין יותר פתק לראש ממשלה.
סיגל קוגוט: בסעיף של קולות פסולים, בין היתר היה כתוב "מי שהכניס פתק של ראש ממשלה למעטפה של כנסת", "מי שהכניס פתק של כנסת למעטפה של ראש ממשלה" - כל זה אנחנו מבטלים.
סיגל קוגוט: לגבי עריכת הפרוטוקולים, בסעיף 79 כתוב שיערכו פרוטוקול נפרד לראש ממשלה ופרוטוקול נפרד לכנסת, גם את זה כבר לא צריך יותר.
סיגל קוגוט: סעיף 87 זה הסעיף שקבע מתי מועמד לראש ממשלה יכול להתפטר, כמה ימים לפני הבחירות.
סיגל קוגוט: היום אין יותר מועמד לראש ממשלה.
סיגל קוגוט: סעיף 99 זה הצבעה בכלי שייט בבחירות חוזרות לראש ממשלה.
סיגל קוגוט: לא יהיו יותר בחירות חוזרות.
אופיר פינס-פז: תמי אדרי, זו הזדמנות בשבילך לעשות שינויים בחוק, אם אני כבר מציע הצעת חוק.
תמר אדרי: יש ההצעות שהשופט מציע.
אופיר פינס-פז: ביקשתי דיון עם השופט.
דורית ואג: אחרי השבוע הבא יתקיים הדיון.
תמר אדרי: מה שהשופט מציע אלה דברים מהותיים, אלה לא דברים טכניים.
אופיר פינס-פז: לא התחייבתי שהכול יהיה רק טכני.
תמר אדרי: מוכרחים קודם כול לעשות את השינויים הטכניים, אם מחר בכל זאת הכנסת תחליט להתפזר, צריך לקיים בחירות, אז קודם כול שזה יהיה מסודר.
אופיר פינס-פז: אם מחר הכנסת תחליט להתפזר, לא יהיו בחירות.
דורית ואג: מה יהיה?
אופיר פינס-פז: רק הפיכה, ואני לא צוחק.
אופיר פינס-פז: אם בתקופת הזמן הזאת, במצב הזה, הכנסת תחליט להתפזר זה כנראה יהיה תוצאה של הפיכה.
תמר אדרי: אנחנו חייבים לדעת מה החוק, אנחנו צריכים לתקן את התקנות בהתאם, ולא לתקן מהיום למחר.
אופיר פינס-פז: יש פה 20-30 חברי כנסת שאין להם שום בעיה עם העניין הזה.
אופיר פינס-פז: הם אומרים שבמדינה מתוקנת צריך לירות באנשים.
אופיר פינס-פז: אנחנו לא מדינה מתוקנת, אנחנו סתם מדינה לבנטינית.
אופיר פינס-פז: במדינה מתוקנת צריך לירות לחברי כנסת בראש או בגוף על-ידי כיתת יורים.
אליעזר כהן: אני לא מודאג.
אליעזר כהן: ראיתי אתמול שאתה מאזן את המצב, אז ישנתי בשקט.
אליעזר כהן: אתה דואג לחברי הכנסת הערבים.
אליעזר כהן: הייתם מהירים מדי בשבילי.
אליעזר כהן: בסעיף קטן (18) לא ראיתי שום דבר על כלי שייט.
סיגל קוגוט: סעיף 110(א) עוסק בכלי שייט.
סיגל קוגוט: הוא קובע איך מצביעים בכלי שייט, ובין היתר הוא קובע איך מצביעים לראש ממשלה.
סיגל קוגוט: את החלק שעוסק בהצבעה לראש ממשלה מוחקים, כי לא יהיו יותר בחירות לראש ממשלה.
סיגל קוגוט: סעיף 114 מתייחס למועד הגעת חומר ההצבעה מכלי שייט לוועדת הבחירות.
סיגל קוגוט: אין יותר בחירות חוזרות, ולא צריך את התאריך הזה.
סיגל קוגוט: סעיף 116 מתייחס לשגרירויות.
סיגל קוגוט: גם שם אנחנו מבטלים את החלק שעוסק בבחירות חוזרות לראש ממשלה.
סיגל קוגוט: סעיף 124 זה סעיף העבירות.
סיגל קוגוט: יש בו עבירה של מי שמצביע יותר מפעם אחת לראש ממשלה.
סיגל קוגוט: את הקטע הזה אנחנו מוחקים, ומשאירים רק מי שמצביע יותר מפעם אחת לכנסת.
סיגל קוגוט: כמו כן עבירה של מי שמטיל בכוונה לקלפי יותר ממעטפה אחת לראש ממשלה, אנחנו משאירים רק לכנסת.
סיגל קוגוט: אלה התיקונים המחייבים לחוק הבחירות.
סיגל קוגוט: בחוק הבחירות (דרכי תעמולה), בכל מקום שכתוב "לראש ממשלה" אנחנו מוחקים, ויש שם כל מיני התייחסויות של החוק על בחירות חוזרות ומיוחדות לראש ממשלה.
סיגל קוגוט: סעיף 10ב זה פרסום חוצות, זה התיקון של מאיר שטרית על הפרסומים בשלטי החוצות הגדולים של החברות הזכייניות.
סיגל קוגוט: שם אנחנו מוחקים את כל מה שקשור לראש ממשלה, ומשאירים את השטח, את התקופה ואת החישובים לגבי רשימות.
סיגל קוגוט: כל מה שהיה לגבי מועמד לראש ממשלה או בחירות חוזרות או בחירות מיוחדות, אנחנו מוחקים.
סיגל קוגוט: סעיף 15 מתייחס לזמני תעמולה ברדיו.
סיגל קוגוט: אנחנו מוחקים בו את כל הפסקה שעוסקת בבחירות חוזרות ומיוחדות לראש ממשלה, ומשאירים את זמני התעמולה לרשימות לכנסת.
סיגל קוגוט: בסעיף 15א יש אותה התייחסות לגבי הטלוויזיה.
סיגל קוגוט: לא יהיו זמנים מיוחדים לבחירות מיוחדות לראש ממשלה.
סיגל קוגוט: סעיף 16 זה הסעיף שמתייחס להודעה על חופש הבחירות מטעם ועדת הבחירות, וגם שם אנחנו מוחקים את מה שקשור בבחירות חוזרות לראש ממשלה.
סיגל קוגוט: סעיף 16א(ג) עוסק בשידורי הטלוויזיה של ועדת הבחירות על סדרי הבחירות.
סיגל קוגוט: גם שם אנחנו מוחקים את כל מה שקשור לסדרי הצבעה בבחירות חוזרות ומיוחדות לראש ממשלה.
סיגל קוגוט: אנחנו לא נוגעים בהסדרים של החוק עצמו.
סיגל קוגוט: אותו דבר לגבי חוק מימון מפלגות.
סיגל קוגוט: אנחנו מוחקים את כל ההוצאות, תרומות, איסורים מיוחדים, שחלים בבחירות חוזרות ומיוחדות לראש ממשלה.
סיגל קוגוט: ההגדרה של הוצאות בחירות כוללת גם הוצאות בחירות לראש ממשלה או הוצאות בחירות לבחירות מיוחדות - כל זה אנחנו מוחקים.
סיגל קוגוט: גם היום הקובע, שממנו מנהלים את החשבונות ופועלים לפי הנחיות מבקר המדינה, גם שם יש התייחסות לזמנים שקשורים לבחירות לראש הממשלה, או בבחירות מוקדמות, גם את זה אנחנו משנים, וזה יהיה לפי חוק-היסוד הנוכחי, שאתה מתחיל את זמן ניהול החשבונות כדין, זה יהיה לפי העילות שיש היום, לפי פיזור ממשלה ולא לפי חוק-היסוד הקודם.
סיגל קוגוט: את הגדרת "חוק הבחירות" אנחנו פשוט משנים.
סיגל קוגוט: היום השם של החוק הוא "חוק הבחירות לכנסת ולראש הממשלה", ויקראו לו "חוק הבחירות לכנסת".
סיגל קוגוט: סעיף 1ב עוסק בוועדה ציבורית, מה התפקידים שלה.
סיגל קוגוט: תפקידה היה לקבוע יחידות מימון.
סיגל קוגוט: הוסיפו לתפקידיה גם שיעור מימון בבחירות מיוחדות לראש ממשלה.
סיגל קוגוט: התפקיד הזה מתבטל.
סיגל קוגוט: סעיף 2א זה הסעיף שקובע כמה יחידות מימון מקבלים בבחירות חוזרות.
סיגל קוגוט: גם הסעיף הזה בטל.
סיגל קוגוט: הסעיפים שמתבטלים בסעיף ק אלה סעיפים שנוגעים להוצאות בחירות בבחירות חוזרות ובחירות מיוחדות.
סיגל קוגוט: לא יהיו יותר דברים כאלה, ואנחנו מוחקים את הסעיפים האלה.
סיגל קוגוט: אותו דבר לגבי תרומות, תרומות אסורות.
סיגל קוגוט: נשארו כל האיסורים, למעט הנושא של מועמד לראש ממשלה, כי אין יותר מועמד לראש ממשלה.
סיגל קוגוט: סעיף 9, ניהול חשבונות.
סיגל קוגוט: ביטלנו את הנושא של עילה כשיש בחירות מיוחדות.
סיגל קוגוט: סעיף 10 דן בדוחות מבקר המדינה.
סיגל קוגוט: גם שם ביטלנו את החישוב של שנה, מתי מגישים את הדוחות.
סיגל קוגוט: היום יש גם התייחסות לבחירות מיוחדות.
סיגל קוגוט: אותו דבר לגבי הסנקציה שקשורה לבחירות מיוחדות, ביטלנו.
סיגל קוגוט: הסעת בוחרים.
סיגל קוגוט: גם שם כתוב "בבחירות לראש ממשלה", את הקטע של ראש ממשלה ביטלנו, השארנו רק את הנושא של הבחירות הרגילות.
סיגל קוגוט: תיקון לחוק המפלגות.
סיגל קוגוט: בחוק המפלגות יש סעיף שמחייב מפלגה להודיע לרשם המפלגות מי הם המועמדים שלה, לרבות מועמדים לראש ממשלה, ואת הקטע של מועמדים לראש ממשלה ביטלנו.
סיגל קוגוט: מהיום היא תהיה חייבת להודיע על רשימת המועמדים שלה, אבל אין לה יותר מועמד לראש ממשלה.
סיגל קוגוט: סעיף 19ב מחייב מפלגה להודיע לבא-כוח שלה על המועמדים, בין היתר מופיע בא-כוח בבחירות מיוחדות לראש ממשלה.
סיגל קוגוט: את הקטע של ראש ממשלה מחקנו.
אופיר פינס-פז: יכולות להיות גם מפלגות שמגישות רשימות.
סיגל קוגוט: לא, מפלגה שמגישה רשימה, החוק ממשיך לחול עליה.
סיגל קוגוט: אנחנו מחקנו רק את מה שקשור לראש ממשלה.
סיגל קוגוט: רק מפלגה יכולה להגיש רשימה.
אופיר פינס-פז: כמה מפלגות יחד יכולות להגיש רשימה.
סיגל קוגוט: מחקנו רק את מה שקשור לראש ממשלה.
סיגל קוגוט: בחוק הכנסת יש סעיף 2א שמדבר על ועדה מסדרת.
סיגל קוגוט: זה אולי תיקון שלך.
אופיר פינס-פז: כן, זה תיקון שלי.
סיגל קוגוט: מי עומד בראש הוועדה המסדרת?
סיגל קוגוט: היום כתוב מישהו מסיעתו של ראש הממשלה הנבחר.
סיגל קוגוט: לא יהיה יותר ראש ממשלה נבחר, לכן כתבנו: מישהו מסיעתו "של חבר הכנסת שעליו הטיל הנשיא להרכיב את הממשלה".
אופיר פינס-פז: אני מקווה שעברתם על הכול.
אליעזר כהן: אני לא מפסיק להתפעל כל הזמן.
אליעזר כהן: תאר לך שהיינו מנסים, אתה חושב שהיינו מתמצאים בצורה כזאת?
אופיר פינס-פז: צריך לעבור בצורה שיטתית על הסעיפים הרלוונטיים ולנסות ולגלות הכול.
אופיר פינס-פז: אני מקווה שהם גילו הכול.
אופיר פינס-פז: גם אם לא, לא קרה אסון.
אליעזר כהן: איך שלא תעשה את הדברים, אתה מבין שיש מגמה לעשות סדר, וזה טוב.
אופיר פינס-פז: אגב, זו מגמה מפתיעה, אבל ראוי לברך עליה.
דורית ואג: זה לא מפתיע אצל סיגל קוגוט.
סיגל קוגוט: סעיף 9(א) לחוק הכנסת מדבר על כנסי הכנסת.
סיגל קוגוט: כתוב שם שבשנה של בחירות לכנסת ולראש ממשלה או בבחירות מיוחדות, הכנסים יהיו יותר קצרים.
סיגל קוגוט: מחקנו שם ראש ממשלה.
סיגל קוגוט: בשנת בחירות, אכן ועדת הכנסת צריכה לקבוע את זמנם של כנסי הכנסת.
אופיר פינס-פז: יש הערות למבקר המדינה, רשם המפלגות, ועדת הבחירות המרכזית או למשרד הפנים?
סיגל קוגוט: זה נוסח עם ועדת הבחירות המרכזית ועם מר שיל"ת.
אופיר פינס-פז: אליעזר כהן, יש לך הערות?
אליעזר כהן: אין לי הערות.
אופיר פינס-פז: שלמה שהם, יש לך הערות?
שלמה שהם: אין לי הערות.
אתה וצלר: מבחינתנו, בחוק מימון מפלגות יש רק תיקונים טכניים, אבל יש הצעה של מבקר המדינה שהועברה לוועדת לוין לגבי תיקונים מהותיים.
אופיר פינס-פז: מה זו ועדת לוין?
אתה וצלר: זו ועדה לבחינה של כל הנושא של מימון מפלגות.
אופיר פינס-פז: היתה למבקר בקשה לקבל סמכויות לחקירה בזמן אמת, לא פוסט-מורטום, כשישבתי בוועדה לענייני ביקורת המדינה, כשעוזי לנדאו היה יושב-ראש הוועדה.
סיגל קוגוט: זה דווקא שייך לוועדה הזאת.
אופיר פינס-פז: אולי נביא את זה כשנדון עם השופט חשין.
אופיר פינס-פז: אתה וצלר, תשאלי את המבקר בשמי אם הוא מעוניין לקדם או להעלות מחדש את ההצעה שעלתה בזמנו, כשעוזי לנדאו היה יושב-ראש הוועדה לענייני ביקורת המדינה, לגבי סמכויות חקירה בזמן אמת, בהקשרים של מימון מפלגות.
אופיר פינס-פז: דובר על זה, זה לא קודם, אם הוא רוצה, תודיעי לי, ונזמין אותו לשיחה שתהיה לנו עם השופט חשין.
אופיר פינס-פז: אני מבקש מהצוות של ועדת החוקה, חוק ומשפט להשתמש בנייר משרד המשפטים כנייר לצורך הכנת החוק לקריאה ראשונה מטעם הוועדה.
אופיר פינס-פז: כשהנוסח יהיה מוכן, נביא אותו למליאה.
אופיר פינס-פז: תיקוני החוקים מאושרים פה אחד.
אופיר פינס-פז: שלום לכולם, אני פותח את ישיבת הוועדה.
אופיר פינס-פז: יש לנו נושא מוקדם לנושא עצמו.
אופיר פינס-פז: ניסינו להעביר במליאת הכנסת הצעת חוק מטעם ועדת החוקה, חוק ומשפט, לשינוי חוק יסוד: הכנסת, בהקשר של קיבוע בחוק היסוד של תקופת הצינון.
אופיר פינס-פז: ההצעה עברה ברוב מרשים, אבל לא ברוב של 61, ולפיכך אנחנו מציעים להעביר אותה שוב.
אופיר פינס-פז: ההצעה כבר נדונה בוועדה, ונתמכה, ואני מבקש לאשר אותה שוב כדי שאוכל להביא אותה לכנסת.
אופיר פינס-פז: מי בעד?
אופיר פינס-פז: 2 בעד, ההצעה התקבלה, ונביא אותה יחד עם החוק של ארנס.
אופיר פינס-פז: כאשר הוא יובא בקריאה שניה ושלישית, החוק הזה יעלה לקריאה ראשונה.
אופיר פינס-פז: הצעת חוק שיפוט בתי דין רבניים נישואין וגירושין)
אופיר פינס-פז: הצעת חוק שיפוט בתי דין רבניים נישואין וגירושין) חה"כ בנימין אלון, משה גפני, חיים דרוקמן אישור לקריאה ראשונה – הצבעה
אופיר פינס-פז: הנושא על סדר היום הוא הצעת חוק שיפוט בתי דין רבניים – תיקון – סמכות לדון בענייני הקדש, של חברי הכנסת בנימין אלון, משה גפני, וחיים דרוקמן.
אופיר פינס-פז: אני חייב לומר שלא התלהבתי מהחוק, גם בגלל שאני לא מספיק בקיא בו.
אופיר פינס-פז: זה נראה לי נושא קצת אנכרוניסטי.
אופיר פינס-פז: מכל מקום, כנראה שיש איזושהי בעיה שמין הראוי שנדון בה.
אופיר פינס-פז: אנחנו נפתח את הדיון.
אופיר פינס-פז: אנחנו נפתח בסקירה על החוק.
גדי חנניה: הבעיה שעולה כאן לדיון נוצרה בעקבות פסיקה של בית הדין מיוחד בפרשת פודהורצר בשנת 96.
גדי חנניה: הקדש מהווה למעשה איזושהי נאמנות שבמסגרתה מנוהלים נכסים שהמקדיש מייעד לאדם מסוים, ציבור מסוים, או מטרה מסוימת.
גדי חנניה: בדרך כלל המטרות הן בעלות אופי ציבורי, שהמקדיש מעוניין לקדם אותן.
גדי חנניה: הוא יכול לתת את הנכס לטובת בית חולים, לטובת ישיבה, וכן הלאה.
גדי חנניה: אם אנחנו הולכים להיסטוריה, בתקופה העותומנית ההקדש נוצר אך ורק בפני בתי הדין השרעים, על פי החוק העותומני שהיה קיים אז.
גדי חנניה: לכן, גם יהודים וגם נוצרים, כאשר ביקשו ליצור הסדר הקדש, יכלו לעשות זאת רק בפני בית הדין השרעי.
גדי חנניה: לא היה באותה תקופה בית דין רבני, יהודי, או בית דין אחר של העדות שהיו בארץ.
גדי חנניה: בתקופת המנדט, השלטון הבריטי הכיר בסמכותם של בתי הדין של העדות השונות לדון בענייני הקדש כמו בעניינים אחרים של אותה עדה, וניתנה סמכות מפורשת לדון בכל דבר, בכל הסדר, שיוכר מ- 1925 ואילך, והסמכות הזו היא בעצם סמכות ייחודית של בתי הדין של העדות.
גדי חנניה: נוצר מצב שהמחוקק הבריטי וגם המחוקק הישראלי לא נתנו דעתם עליו, והוא השאלה – מי בעצם דן בענייני הקדשים שנוצרו לפני 1925.
אופיר פינס-פז: אני רואה שהוזמנו לכאן הנציגים הדרוזים.
אופיר פינס-פז: מה עם המוסלמים והנוצרים, אין להם הקדשים?
דורית ואג: הם הוזמנו, אך הודיעו שלא יבואו.
אמנון רובינשטיין: למוסלמים אין בעיה.
אופיר פינס-פז: ולנוצרים יש בעיה?
דורית ואג: יש בעיה, ואי אפשר להזמין אותם.
דורית ואג: בכל פעם שעולה בעיה שקשורה בנוצרים אני מתייעצת עם אדון דנה במשרד הדתות, והוא אומר שיש להם כל כך הרבה זרמים, עד שאין שום גוף מייצג שאפשר להתייעץ בו.
אופיר פינס-פז: קשה מאד לדון בנושא שהם בבעיה בו, בלעדיהם.
אופיר פינס-פז: אפשר להביא את מנהל המחלקה הנוצרית במשרד הדתות, אורי מור.
גדי חנניה: השלטון המנדטורי התקין את פקודת בתי הדין האזרחיים והדתיים –שיפוט בשנת 1925.
גדי חנניה: למעשה, הפקודה הזו נתנה את האופציה למי שהקים ווקף או הקדש בתקופה העותומנית להמיר את ההקדש, ולהפוך אותו להקדש לצורכי צדקה על פי הפקודות המנדטוריות.
גדי חנניה: מי שעשה זאת הפך להיות נתון לסמכות השיפוט של בתי הדין האזרחיים של השלטון המנדטורי.
גדי חנניה: מי שלא עשה זאת, הפקודה עצמה אמרה שהוא נשאר נתון לסמכות השיפוט ויהיה נדון לפי דיני העדה שאליה הוא שייך.
גדי חנניה: אם אנחנו מקשרים את זה למציאות של היום, כל הווקפים שלא הומרו, בית הדין הרבני היהודי ראה עצמו מוסמך לדון בהם מתוקף הפקודה הזו.
גדי חנניה: נוצר מצב שעד לפני 1996, גם על פי פקודת הנאמנות, רוב ההקדשים שנוצרו מקום המדינה נדונו בפני בתי דין אזרחיים או רבניים.
גדי חנניה: בדרך כלל אזרחיים.
פרץ סגל: תלוי מי.
פרץ סגל: אלה שהיו הקדשות לצורכי ציבור נדונו בפני בתי הדין של המדינה.
גדי חנניה: כמו בתקופת המנדט.
אמנון רובינשטיין: נתנו אופציה.
גדי חנניה: וההקדשים שנוצרו עד 1922 נדונו בפני בתי דין רבני באופן מוחלט.
גדי חנניה: פסק הדין בפרשת פודה
גדי חנניה: ורצר קבע שלבית הדין הרבני לא היתה מלכתחילה סמכות לדון בעניינים האלה, והסכמות נתונה לבית המשפט המחוזי.
גדי חנניה: כך נוצרה הבעיה.
אופיר פינס-פז: למה זו בעיה שיש סמכות לבית משפט מחוזי ולא לבית דין רבני?
פרץ סגל: הבעיה היא ש- 70 שנה נידונו אותן הקדשות בפני בתי דין רבניים.
פרץ סגל: אנשים נמנעו מלהעביר אותם לצורכי ציבור, ופתאום הם ימצאו את עצמם בהליך אזרחי, כאשר הם תכננו, היתה להם אופציה, והם בחרו באופציה מסוימת.
גדי חנניה: יותר מזה- אם בית המשפט פסק שלבית הדין הרבני לא היתה סמכות, ובית הדין במשך 70 שנה הקים הקדשים, הקים גופים שהם נאמנים, איפשר עסקאות להעברת קרקעות הקדש – מה עם אותן עסקאות?
גדי חנניה: הן כשרות, הן תקפות.
גדי חנניה: זו אחת הבעיות.
אמנון רובינשטיין: כמה הקדשים כאלה מוקמים כל שנה?
אשר רוט: פחות ממה שהוקמו בעבר.
אופיר פינס-פז: אבל למה עדיין מקימים הקדשים אם אפשר להקים עמותות, הרי פעם אי אפשר היה להקים עמותות?
בנימין אלון: קודם כל הפרסום, הפומביות, הניהול של הדברים.
בנימין אלון: אבל זה לאו דווקא הקדש דתי, דווקא ההפך.
אופיר פינס-פז: מי זה רשם ההקדשים?
אשר רוט: אברהם קפלן ממשרד המשפטים.
דורית ואג: הוא הוזמן לישיבה.
בנימין אלון: אם אתה רוצה להקים משהו שיש בו נופך ציבורי, בלי להיכנס לעניינים דתיים – אתה רוצה לנהל איזו קרן מלגות, נניח, אתה נרשם בהקדש אצלו.
בנימין אלון: זה לא שקוף באותה מידה, אתה לא צריך להחזיק תיק פתוח לציבור, יש הבדלים.
אשר רוט: זו אליה וקוץ בה.
אשר רוט: היה לנו הקדש בעל נכסים עצומים.
אשר רוט: ברגע שהתחילו לפקח עליו, לנבור ולבדוק בכרעיים שלו, הוגשה בקשה לבית המשפט לבטל את ההקדש, על מנת לחזור ולהיות עמותה, כי ההקדש, מטבעו, אינו יכול לעשות שום עסקה ללא אישור ערכאה משפטית, ולא כך בעמותה.
בנימין אלון: ההקדש הוא כאילו קטין, יש אפוטרופוס.
אשר רוט: החוק מחייב שכל עסקה בהקדש איננה תקפה אם היא לא מקבלת גושפנקא של ערכאה משפטית, מה שאין כן בעמותה.
בצלאל הוכמן: אתן דוגמה פשוטה.
בצלאל הוכמן: יש הרבה מאד בתי כנסת שנרשמו כהקדשות.
בצלאל הוכמן: אם זו עמותה, היא יכולה למכור את בית הכנסת.
בצלאל הוכמן: דברים כאלה היו בארץ.
בצלאל הוכמן: בלונדון, למשל, מכרו אוסף אדיר של ספרים עתיקים, ענתיקות שעברו בירושה במשך שנים, בכדי לממן קרן פנסיה.
בצלאל הוכמן: אם זה היה הקדש, פה בישראל, הם היו צריכים אישור, ובית המשפט או בית הדין, לצורך העניין, יכול לשקול עוד כמה שיקולים.
בצלאל הוכמן: לעומת זאת, אם זו עמותה, היא יכולה למכור, לדווח, והכל כשר.
בצלאל הוכמן: אין שליטה על הדברים.
אופיר פינס-פז: זאת אומרת שהצעת החוק, אם אני מבין נכון, מנסה, בעקבות פסיקת בית הדין המיוחד לקבוע בחוק את המצב הנורמטיבי שהיה עד לפני הפסיקה הזו.
אמנון רובינשטיין: המצב העובדתי, לא המשפטי.
בנימין אלון: אני רוצה להוסיף: בעצם, גם השופט זמיר וגם השופט לוין- כי בהרכב המיוחד שהיה היו: הרב נדב כדיין, ושני שופטים – שני השופטים פנו אל המחוקק לסדר את הדבר.
בנימין אלון: נוצרה סתירה בין מערכת של פסיקות.
בנימין אלון: שניהם קראו למחוקק, כאשר השופט זמיר אמר שהוא לא רואה שום הבדל ענייני בין הקדש דתי שהיה עד 1922 לבין הקדש דתי משנת 1922.
בנימין אלון: החוק מתייחס רק לאלה שלפני 1922.
בנימין אלון: בשנת 1922 הוקמה, במקביל, הרבנות הראשית.
בנימין אלון: יש מאמר של פרופ' יעקב מירון, שפורסם ב "הפרקליט", על השיפוט בענייני הקדשות שדן בפסיקה הזו, של בית דין מיוחד.
בנימין אלון: הוא טוען שבחקיקה הקיימת המצב הוא כבר כזה.