GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מרינה סולודקין: היה לנו 'בְּרוֹך' בוועדה בגלל המתמחה שלא הבין בדיוק על מה מדובר והחוק עבר בקריאה טרומית, והנוסח הזה הוא בדיוק מה שרציתי; היתה פרשה בתוך קהילת יוצאי ברית-המועצות, פרשת לרנר.
מרינה סולודקין: איש אחד שהיה לו משפט והיה גזר-דין, ופתאום רשם החברות נותן לו להקים חברה חדשה.
מנחם בן-ששון: עוד חברה, ועוד פעם לעשות עוולות.
מרינה סולודקין: אבל, עכשיו העבירה היא יותר מ-50 מליון שקל.
מנחם בן-ששון: בסיבוב השני.
מרינה סולודקין: בסיבוב השני.
מרינה סולודקין: לו היתה זיקה בין מערכת בתי-המשפט לבין רשם החברות, זה היה אחרת.
מרינה סולודקין: על כמה אלפי איש מדובר?
רעיסה חיריק: 3,000 איש נפלו.
מרינה סולודקין: 3,000 איש נפלו.
מרינה סולודקין: נפלו דוקא אנשים שלא כל כך מבינים בחוקי מדינת ישראל.
מרינה סולודקין: הם הלכו לרשם החברות וראו שהחברה נרשמה שם ושיש אפילו הצהרת הון לחברה - 20 מליון שקל שזה שווה כלום.
מרינה סולודקין: עכשיו יש מערכת משפטית, בתי-דין, אבל כסף אין.
מרינה סולודקין: הכסף נעלם.
מנחם בן-ששון: דוקטור סולודקין, הדברים חדשים.
מנחם בן-ששון: אנו משתדלים שהחוק יענה לא רק על פרשה אחת אלא על פרשיות אחרות.
מנחם בן-ששון: היועצת המשפטית תרים לנו מסך מסעיפים 6 ו-7, ואחר כך אנו נקרא את התוכן.
אפרת רוזן: אומר כמה מלות הקדמה לפני שנגיע לנוסח עצמו.
אפרת רוזן: כמו שחברת-הכנסת סולודקין הראתה, מטרת התיקון היא לעגן בצורה סטטוטורית את דרך ואופן העברת המידע לגבי הוראות שניתנו לפי סעיף 7 לחוק החברות בין הנהלת בתי-המשפט לרשם החברות.
אפרת רוזן: אנו מדברים על סיטואציה שכבר הוחלט להרים מסך במצב מסויים כנגד אדם מסויים, ובית-משפט מחליט שהרמת המסך באותו מקרה לא מספיקה לבדה והוא גם קובע לפי סעיף 7 הוראות שלמעשה מונעות מאדם - זה יכול להיות עד לתקופה של חמש שנים - להיות מעורב באיזו שהיא דרך בייזום חברה נוספת.
אפרת רוזן: המטרה היא באמת להתמודד עם תופעות של יזמים שמנצלים באופן שיטתי את עקרון האישיות המשפטית הנפרדת ולמנוע מהם להטעות את הציבור.
אפרת רוזן: הצעת החוק במקור ניסתה לעגן את אופן העברת המידע, ואנו נראה שיש פה שתי גרסאות בעניין הזה.
אפרת רוזן: דבר נוסף, שנוסף בעקבות הצעה של משרד המשפטים, ואני מבינה שזה קולע גם להצעתה של חברת-הכנסת סולודקין מלכתחילה, הוא לקבוע שבמקרה שניתנו הוראות כאלה, אם האדם אף על-פי כן הצליח להיות מעורב בייזום חברה, תיקבע הרמת מסך אוטומטית לגביו.
אפרת רוזן: ברשותך, אני מציעה שניגש להצעת החוק.
מנחם בן-ששון: הדברים בהירים.
מנחם בן-ששון: אני מוכרח לומר שזה דבר שלא היה ידוע לי קודם, ונעשה מובן עם החומרים ששלחתם.
אפרת רוזן: [קוראת סעיף 1, תיקון סעיף 7, בהצעת החוק: "1.
אפרת רוזן: בחוק החברות, התשנ"ט-1999 (להלן - החוק העיקרי), בסעיף 7 - (1) האמור בו יסומן '(א)' ובו, אחרי 'חמש שנים' יבוא '(בסעיף זה - תקופת ההגבלה)', ובסופו יבוא '(בסעיף זה - צו הגבלה)'.".] - זה איזה שהוא תיקון שהוא תיקון נוסח.
אפרת רוזן: עוד נאמר בסעיף 1 בהצעת החוק: "(2) אחרי סעיף קטן (א) יבוא: '(ב) בית המשפט ישלח לרשם החברות הודעה על צו ההגבלה ופרטיו'".
אפרת רוזן: גרסה ב' אומרת: "בית המשפט ישלח לרשם החברות העתק מצו ההגבלה".
אפרת רוזן: אני מציעה שנציגי הממשלה יציגו זאת.
מנחם בן-ששון: מיד נשמע זאת.
מנחם בן-ששון: תהיה לנו תמונה שלמה.
אפרת רוזן: עוד נאמר בסעיף 1(2): "(ג) מבלי לגרוע מהוראות סעיף 6," - זהו הסעיף שקובע הרמת מסך - "המפר את צו ההגבלה יהא חב בחובות החברה שבקשר אליה הופר הצו; בסעיף קטן, 'חובות' - חובות שנוצרו בתקופת ההגבלה'".
אפרת רוזן: בסעיף 2, בנושא תחילה, בהצעת החוק נאמר: "תחילתו של חוק זה ביום שיקבע שר המשפטים בצו".
אפרת רוזן: היעוץ המשפטי לוועדה מציע גרסה חלופית לדיון והיא לקבוע את סעיף התחילה, גם אם הוא סעיף תחילה דחוי, במפורש בחוק.
מנחם בן-ששון: כן, לעשות זאת אוטומטית, וזאת כדי שלא נחכה אם השר יהיה עסוק או משהו כזה.
מנחם בן-ששון: זה לקח שאנו למדנו.
מנחם בן-ששון: עורכת-הדין ממשרד המשפטים, בבקשה.
מרים אילני: משרד המשפטים תיאם את הנוסח, והכל היה בתיאום מלא.
מרינה סולודקין: אנו מודים לכם, כי אנו פעם ראשונה עובדים בצורה כל כך צמודה.
מנחם בן-ששון: נקווה שזה יהיה לברכה.
מרים אילני: מבחינה זו, אין לנו כמובן הערות.
מרים אילני: הדבר היחיד שנשאר פתוח זה הנושא הטכני:
מרים אילני: איך יועבר המידע מהנהלת בתי-המשפט לרשם החברות?
מרים אילני: אני אומרת פה את עמדת שני הגופים שלא טרחו להגיע: רשם החברות והנהלת בתי-המשפט.
מרים אילני: הנהלת בתי-המשפט אומרת "אני מוכנה להעביר את זה בקובץ מייל ולא יותר מזה.
מרים אילני: אין מצב שאקליד אצלי את הנתונים ואעביר אותם כממשק לרשם החברות".
מרים אילני: רשם החברות אומר: "אם זה עובר אלי כקובץ מייל, אני צריך הערכה תקציבית של כמה תעלה לי העסקת אנשים שיצטרכו להקליד את הנתונים לתוך המחשב".
מרים אילני: הדבר החשוב כאן הוא שכאשר פקיד ירשום חברה, יהיה לו מול העיניים הבהוב: "האדם הזה לא יכול לפתוח".
מרים אילני: צריך שזה יוסדר.
מנחם בן-ששון: עורכת-הדין אילני, יש לי שאלה פשוטה: מבחינת תפקוד, האם זה משנה לנו האם זה יהיה באמצעות העתק או באמצעות הודעה?
מנחם בן-ששון: מה עדיף מהשניים?
מרים אילני: עדיף שיהיה ממשק מבחינת זה שלא ייווצר מצב שרשם החברות לא יקליד את זה, לא יקבל את זה ואז כל האחריות תוטל עליו.
מרים אילני: לכן, עדיף שזה יהיה כממשק.
אפרת רוזן: ממשק זה גרסה א': "הודעה על צו ההגבלה ופרטיו".
מרים אילני: כלומר, להעביר את הפרטים.
מרים אילני: אבל, הנהלת בתי-המשפט מתנגדת לזה בכל תוקף, והיא מוכנה להעביר רק את ההודעה עצמה במייל.
מרים אילני: רשם החברות אומר שהוא יוכל להתמודד עם זה, ובלבד שתהיה הערכה תקציבית לגבי כמה יעלה לו להעמיד פקיד שיעשה זאת.
מרים אילני: התקשרתי היום להנהלת בתי-המשפט לברר על איזה סדר-גודל מדובר.
מרים אילני: אין להם עדיין את הנתונים האלה, והם יכולים לבדוק את העניין.
מרים אילני: לכן, אני מציעה שלפעם הבאה אנו נבדוק את הנתון הזה.
מנחם בן-ששון: אין פעם הבאה.
מנחם בן-ששון: זה יהיה בקריאה שניה ובקריאה שלישית.
מרים אילני: זה מה שהתכוונתי.
מנחם בן-ששון: אנו נעביר את זה עכשיו מלכתחילה.
מנחם בן-ששון: גברתי, הלכתחילה הוא "הודעה על צו הגבלה" וזה יהיה בנוסח הזה.
מנחם בן-ששון: אני מבין שזה עדיף מבין השניים מבחינת הניהול.
מנחם בן-ששון: אם אחר כך למישהו יהיה ערעור על זה, הוא יידע לבוא אלינו בדיון הבא ולהגיד שזה עולה כך וכך, ואני אשקול אם לקבל את דעתו או לא.
מנחם בן-ששון: חברי-הכנסת ישקלו אם לקבל את דעתו או לא.
מנחם בן-ששון: אם הלכתחילה הוא "הודעה על צו הגבלה ופרטיו", זה מה שיהיה בקריאה הראשונה.
מרים אילני: אינני יכולה להגיד שזה לכתחילה מבחינה חוקית.
מרים אילני: אלה עניינים טכניים.
מנחם בן-ששון: הבנתי שזה מבחינה תפקודית.
מרים אילני: הנהלת בתי-המשפט אומרת שהיא לא יכולה לעמוד בזה.
מנחם בן-ששון: זו פעם ראשונה שאני נתקל בבעיה הזאת.
מנחם בן-ששון: כמה מקרים כאלה של הרמת מסך יש בשנה?
אפרת רוזן: הוראות.
מרים אילני: אנו לא יודעים.
מנחם בן-ששון: אני שואל אותך:
מנחם בן-ששון: הרמת מסך - סעיף 7 - כמה יש בשנה?
מרים אילני: אני לא יודעת להגיד את זה.
מנחם בן-ששון: אבל, את תדעי להגיד לי את זה.
מרים אילני: אנו נבדוק את זה.
מנחם בן-ששון: בינתיים, זה יעבור לקריאה ראשונה עם "צו ההגבלה ופרטיו".
מנחם בן-ששון: אני חושב שאני יכול להצביע.
אפרת רוזן: יש עדיין את סעיף התחילה.
מרים אילני: גם על סעיף התחילה קיימתי דיונים.
מרים אילני: אנו יכולים לעמוד בשנתיים או צו מוקדם יותר.
מנחם בן-ששון: למה לא תוך חודש?
מרים אילני: אין היערכות מחשובית לזה.
מרים אילני: גם אם זה בצורת פרטים וגם אם זה בצורת הודעה, הרשם היום יקבל את ההודעות האלה והן ייזרקו ואף אחד לא יתייחס אליהן.
מנחם בן-ששון: זה בכלל לא מקובל עלי.
מנחם בן-ששון: מה זה שנתיים?
מנחם בן-ששון: בשנתיים האיש הזה יספיק בינתיים לעשות שוב את כל הרמאויות שבעולם.
מרים אילני: בינתיים, אין שום דבר.
מנחם בן-ששון: מה זה יתן לי?
מנחם בן-ששון: עורכת-הדין אילני, אני לא מקבל את זה.
מרים אילני: הוספנו תיקון מהותי מאד של הרמת מסך אוטומטית, שזה אומר שזה שאתה הפרת את הצו לא עוזר לך.
מרים אילני: הקמת חברה כדי להסתתר, אבל זה לא עוזר לך.
אפרת רוזן: והאם את הסעיף הזה אתם מוכנים שתהיה לו תחילה מיידית?
מרים אילני: זה מיידית.
אפרת רוזן: כרגע סעיף התחילה זה לגבי הכל.
מרים אילני: סליחה.
מרים אילני: זה כך בטעות.
מרים אילני: זו תחילה מיידית, כי זה דין מהותי שחל מייד.
מרים אילני: אנו מבקשים שנתיים על העניין הטכני.
מנחם בן-ששון: על העניין הטכני אני לא נותן לכם שנתיים.
מנחם בן-ששון: אני רוצה שתסבירו לנו למה שנתיים.
מנחם בן-ששון: בינתיים, אני אשאיר את זה כך שזה יהיה חצי שנה מיום פרסומו.
מנחם בן-ששון: אנו יכולים לשנות זאת בקריאה שניה ובקריאה שלישית.
מנחם בן-ששון: גברתי, אחד מיידי, והשני הוא חצי שנה.
מנחם בן-ששון: אתם ודאי תצליחו לשכנע אותי שצריך שמונה חודשים ואני אקבל זאת.
מנחם בן-ששון: חברי-הכנסת, אני מבקש להעמיד את הצעת החוק להצבעה.
מנחם בן-ששון: ה צ ב ע ה בעד - פה אחד.
מנחם בן-ששון: נגד - אין נמנעים - אין הצעת חוק החברות (תיקון - מניעת אפשרות להקמת חברה ע"י בעל מניה שבית המשפט אסר עליו בעבר להיות מעורב בייסוד החברה), התשס"ז-2007, נתקבלה.
מנחם בן-ששון: תודה לכולם.
יצחק לוי: על סדר היום הצעת חוק שיקים ללא כיסוי (תיקון מס' 7) (סמכויות מיוחדות בשעת חירום).
יצחק לוי: זו הצעת חוק משולבת, שלי ושל חבר הכנסת דוד רותם.
יצחק לוי: אני חושב שאנחנו לקראת סיום הדיון.
יצחק לוי: את עיקר הדיון ערכנו בין הקריאה הטרומית לקריאה הראשונה.
יצחק לוי: הגענו גם להסכמות והבנות עם הממשלה בנוסח ובתכנים, ולכן אנחנו מתכוונים היום להצביע על ההצעה לקראת הגשתה לקריאה שניה ושלישית במליאת הכנסת.
יצחק לוי: אבקש מתמי לנהל את הקריאה.
תמי סלע: מבחינת מה שההצעה כוללת, יש ארבעה ראשים עיקריים.
תמי סלע: אחד, זה סמכות למפקח על הבנקים להשעות את האפשרות להגביל חשבונות ולקוחות בתקופה מסוימת שהוא קובע.
תמי סלע: יש לו שיקול דעת, וזה רק כשיש מצב שהגדנו אותו פה כשעת חירום - שזה משהו שכולל הכרזה פורמלית - או מצב מיוחד בעורף או אירוע אסון לאומי.
תמי סלע: הדבר השני, סמכות לשר המשפטים לקבוע בתקנות סייגים לתחולת החוק גם לעניין הגבלת חשבונות והגבלת לקוחות, זה מופיע בסעיף 21.
תמי סלע: זו סמכות שיש לו גם היום, אבל יצרנו סמכות לעיתות חירום שמאפשרת בלי הסכמת שר האוצר ובאישור מזורז של ועדת החוקה לעשות את זה בהליך יותר מהיר, וזה בעקבות הניסיון של מלחמת לבנון השניה.
דוד רותם: זה התיקון שלי.
תמי סלע: כמו כן יש בהצעה הוספת עילות נוספות, לפי סעיף 10, לפניה לבית המשפט במקרה שהצ'ק סורב בשל נסיבות שנבעו מפעולת איבה או משעת חירום שהוכרזה בשטח מסוים, ובשלן נקלע אותו אדם לסיטואציה של סירוב הצ'ק.
תמי סלע: מאפשרים לו לפנות לבית המשפט, שיבחן את המקרה הספציפי ויוכל להכריע.
תמי סלע: אלה שלושת הדברים המרכזיים.
תמי סלע: יש סוגיה, שציינו גם בדברי ההסבר שנבחן אותה שוב אחרי הקריאה הראשונה, וזאת השאלה מה צריך להיכלל בהגדרה "שעת חירום".
תמי סלע: החקיקה כוללת עוד כל מיני הגדרות וסיטואציות, שגם בהן יש תקופת קרבות או מצב בעורף של אי תפקוד חלקי.
דוד רותם: שכחנו לכתוב מצב מלחמה.
תמי סלע: הסמכות של שר המשפטים רחבה יותר ולא מוגבלת רק למה שהגדרנו כשעת חירום.
תמי סלע: שם כתבנו "עיתות חירום" והוא יכול לבחון את הנסיבות.
תמי סלע: המפקח, בגלל שהוא לא גורם שיתחיל לבחון האם זאת מלחמה או לא, צריך הכרזה פורמלית של גורם מטעם הממשלה שהכריז על המצב.
תמי סלע: לכן הלכנו יותר על הדברים האלה.
תמי סלע: למשל, בחוק ההתגוננות האזרחית יש שעת התקפה או שעת קרבות, שאלה דברים שאין עליהם הרכזה, אבל הם מאפשרים לתת כל מיני סמכויות של מקלטים ודברים אחרים.
דוד רותם: זה לא טוב.
תמי סלע: זה לא טוב לנו.
תמי סלע: מה שיש זה מצב הכן בהתגוננות האזרחית.
תמי סלע: מבחינת ההגדרה, זה הכרזה של שר הביטחון, שהיא לגבי תקופת קרבות או שיש לו יסוד לחשוד שהשעה היא ערב תקופת קרבות, וזה יכול להיות לגבי המדינה כולה או לגבי חלק ממנה.
תמי סלע: הבנו שזה לא משהו שעושים בו שימוש.
דוד רותם: במלחמת לבנון, עד שהכריזו על מצב מיוחד בעורף כבר סורבו הרבה שיקים ואנשים הוגבלו.
דוד רותם: צריך להכניס פה מצב שלמפקח יהיה שיקול דעת ולא שהוא מחכה להכרזה, כי אנחנו יודעים שהכרזה היא גם עניין פוליטי ולא תמיד רוצים להכריז.
דוד רותם: לכן, הצעתי ששעת חירום יהיה מצב שבו מתנהלים קרבות או מלחמה.
דוד רותם: הרי המפקח לא רץ לאשר את זה.
יצחק לוי: המפקח לא מומחה בקרבות ומלחמה.
דוד רותם: הוא קורא עיתון, לא צריך להיות מומחה.
יצחק לוי: לא, לא.
יצחק לוי: אני לא חושב שאנחנו יכולים להגדיר הגדרה שאיננה מצב פורמלי.
יצחק לוי: אנחנו נותנים פה סמכות למפקח, שהיא סמכות חשובה, בעלת משמעות כלכלית.
דוד רותם: גם לשר נתנו.
יצחק לוי: יש הבדל בין השר לבין המפקח בעניין הזה.
יצחק לוי: לשר הסמכות נתונה כבר קודם לכן, והיא סמכות הרבה יותר גורפת.
יצחק לוי: כשחוקקנו את חוק שיקים ללא כיסוי נתנו לשר סמכויות גורפות, עכשיו אנחנו באים להוסיף סמכות מסוימת למפקח על הבנקים במצב חירום.
דוד רותם: בגלל ניסיון.
יצחק לוי: מצד שני, אנחנו לא יכולים להגיד שאם קסאם טועה נופל באופקים מחר אז זה כבר מצב חירום.
יצחק לוי: הוא יקרא בעיתון ויגיד שמותר לתת שיקים ללא כיסוי.
יצחק לוי: כמו בסעיף 21(ב) – אפשר לקבוע אותו דבר, שיחולו בעיתות חירום.
יצחק לוי: בסופו של דבר זו החלטה שלו, שהיא מכסימום ל-90 יום.
יצחק לוי: זה הרבה.
דוד רותם: זה הרבה זמן שלא מגבילים חשבונות?
דוד רותם: זה לא מצב שלא צריכים לשלם את השיקים.
יצחק לוי: יש לזה משמעויות של הפסד כלכלי למישהו אחר.
יצחק לוי: הדבר הזה ברור.
דוד רותם: לא נכון, הגבלת החשבון שלך לא עוזרת למישהו אחר.
יצחק לוי: הרתעה של הגבלת החשבון עוזרת מאוד, וזו כל מטרת החוק.
יצחק לוי: יש פה שני צדדים.
דוד רותם: זה חוק שלא הוכיח את עצמו, אם כך.
תמי סלע: יש עוד הגדרות שיש בהן צד פורמלי, למשל החלטה על תחילת תקופת הפעלת מערך משק לשעת חירום.
תמי סלע: זו החלטת ממשלה, אבל כשבחנו את זה דיברו על כך שאלה החלטות שמתקבלות גם במשבר כלכלי, לאו דווקא ביטחוני.
תמי סלע: כדאי לשמוע את נציג משרד הביטחון.
ערן יוסף: אנחנו נמצאים בסיטואציה בעייתית מבחינת ההגדרות, ויש עבודה במשרד הביטחון כדי לעשות סדר בעניין הזה.
ערן יוסף: המצב הנוכחי הוא שאותו מצב חירום, שאותו אנחנו מכירים בחקיקה, הוא ה-steady state של מדינת ישראל מאז שנת 49', ואין לנו היום בחקיקה איזושהי הכרזה נוספת שמעלה את מצב החירום באופן כללי במדינה לשלב אחד יותר חמור.
ערן יוסף: נאמר פה משהו על הרכזת מלחמה.
ערן יוסף: המשמעות היחידה שלה, על פי החקיקה הישראלית, היא במישור של יחסים בין-לאומיים, אין לה שום משמעות במישור הפנימי.
ערן יוסף: במישור הפנימי יש לנו היום את ההגדרות שנמצאות היום בהצעת החוק שלפניכם, של מצב מיוחד בעורף לפי חוק ההתגוננות לאירוע אסון המוני לפי פקודת המשטרה.
ערן יוסף: אנחנו חושבים שההגדרות האלה טובות.
ערן יוסף: חשבנו על תוספת שמתייחסת לגיוס מילואים בחירום, לפי חוק שירות המילואים החדש, מה שהוכר בחוק שירות ביטחון כצו 8.
ערן יוסף: יש לזה שתי סיבות.
ערן יוסף: אחת, גיוס מילואים בצו 8 או צו 9 - נסיבות חירום או נסיבות מיוחדות - מחייב החלטה של הממשלה שיתקיימו נסיבות חירום כאלה, שחייבים גיוס מילואים מעבר לסוגי הקריאה הרגילים שקבועים בחוק.
ערן יוסף: אנחנו נמצאים בסיטואציה של חירום ולכן מתמלאים תנאי החוק.
ערן יוסף: שתיים, החוק, כפי שהוא מנוסח כרגע, פותר רק את הבעיה של האנשים בעורף ונותן כיסוי רק למי שנמצא באותו אזור, שמוגדר כמצב מיוחד בעורף.
ערן יוסף: אבל חייל המילואים שנמצא בחזית, אם הוא אינו תושב האזור שהוגדר אינו מוגן.
תמי סלע: חוק הארכת מועדים לא חל על חייל מילואים?
ערן יוסף: אתייחס לזה.
ערן יוסף: במלחמה האחרונה הופעלו תקנות מכוח החקיקה הקיימת, שהגנו גם על אנשי העורף שנמצאו בתוך הגדרת מצב מיוחד בעורף, וגם על חיילי המילואים שנקראו לשירות.
ערן יוסף: לכן, להבנתנו, צריך לתקן גם את סעיף ההגדרות, להכניס לו גיוס מילואים לפי סעיף 8 וסעיף 9 לחוק שירות המילואים, וגם את סעיף 2(ג), שמדבר על קביעה לגבי המדינה או שטח מסוים, להוסיף שם גם אוכלוסייה מסוימת, על מנת שניתן יהיה להגדיר את אוכלוסיית חיילי המילואים שנמצאים בשירות.
ערן יוסף: לגבי חוק הארכת מועדים, החוק הזה אמנם מאפשר להגדיר לגבי חיילים שנמצאים בשירות חירום הקפאה של כל החיובים הכספיים והאחרים כלפיהם, הבעיה שלו היא שהוא מאוד רחב.
ערן יוסף: אין בו הגדרות חלקיות, וזו אחת הסיבות לכך שהוא לא הופעל מאז שנת 74', שבה הוא חוקק, כיוון שהמשמעות שלו היא עצירת המשק.
ערן יוסף: הוא שמור לאותם מצבים מאוד קיצונים, דוגמת מלחמת יום כיפור, שחצי מדינה נמצאת בתעלה או בסיני ללא קשר עם הבית.
ערן יוסף: אנחנו לא רואים בסיטואציות שאנחנו מדמיינים כרגע מקרים כאלה, מקווים שלא נגיע לשם.
ערן יוסף: המקרים שהיו לאחרונה, שבהם היה מקום להפעלת חוק כמו חוק שיקים ללא כיסוי, למשל חומת מגן ומלחמת לבנון השניה, העובדה היא שלא הופעל.
ערן יוסף: במלחמת לבנון הוא הופעל בימים הראשונים של הלחימה ולא אושר בכנסת.
ערן יוסף: לכן, זו דוגמה לא טובה.
יצחק לוי: כלומר, מה שמתגבש כאן זה להוסיף להגדרות שעת החירום גם את ההגדרה שנמצאת היום בחוק המילואים, שנוגעת לצו 8 וצו 9.
דוד רותם: מה זה צו 9?
ערן יוסף: חילקנו בחוק המילואים בין שירות חירום בנסיבות חירום ובין שירות בנסיבות מיוחדות, שמוגדרות, למשל, כרעידת אדמה או דברים מהסוג הזה.
תמי סלע: רציתי לשאול על מצב הכן, שמבחינת ההגדרה הפורמלית נראה מתאים, אבל - - -
ערן יוסף: על-פי חוק ההתגוננות האזרחית מצב הכן הוא מצב די ארכאי.
ערן יוסף: אנחנו מניחים שבהגדרות שיתקיימו הנסיבות של מצב הכן יוכרז מצב מיוחד בעורף, כך שזה ממילא כלול בהגדרה הקיימת.
ערן יוסף: לגבי הפעלת מל"ח, היא מותנית בגיוס מילואים בצווי חירום, כך שאם הכנסנו את זה להגדרה נושא מל"ח ממילא מיותר.
יצחק לוי: נציג בנק ישראל, בבקשה.
אריה פ"ח: עקרונית, היינו שמחים לקבל עוד סמכויות למפקח על הבנקים, השאלה היא אם המפקח צריך את הסמכויות האלה.
אריה פ"ח: הרי בכל מקרה יש הגדרה של המדינה.
ליאור גסנר: עיקר הבעיה שלנו הוא הגדרת מצב חירום, שלא כל כך ברור לנו.
ליאור גסנר: במלחמה האחרונה היה "מצב מיוחד בעורף", שזה תחום לאזור מסוים.
ליאור גסנר: השאלה שלנו היא אם עכשיו פורצת מלחמה כוללת, משהו יותר גדול, האם יוכרז מצב מיוחד בעורף מיידית?
ליאור גסנר: אם לא – אני לא רואה באיזו - - -
דוד רותם: אם יש גיוס מילואים בצו 8 זה כבר חל עליך.
דוד רותם: אנחנו נוסיף עוד הגדרה במצב שעת חירום.
יצחק לוי: אנחנו מדברים על הגדרה נוספת שתיתן פתרון גם לגיוס חירום ארצי.
ערן יוסף: לאו דווקא ארצי.
ערן יוסף: מצב שבו הממשלה צריכה - - -
יצחק לוי: בהגדרת גיוס חירום ארצי הכוונה היא שמגייסים אנשים מכל מיני אזורים, לא מאזור אחד.
יצחק לוי: זה לא שכל הארץ מגויסת.
אריה פ"ח: באותו רגע שיצא צו 8, אז למפקח על הבנקים תהיה סמכות.
יצחק לוי: כל ההחלטות האלה הן החלטות פורמליות של הממשלה, גם מצב מיוחד וגם צווי 8 וצווי 9.
יצחק לוי: אני לא יודע אם זה כל הממשלה או שר הביטחון.
ערן יוסף: בעיקרון זו הממשלה, יש מקרים שלשר הביטחון יש סמכות להוציא ולדווח לממשלה.
יצחק לוי: כלומר, יש דרג מיניסטריאלי שמחליט על המצבים האלה, ולכן באותו זמן למפקח על הבנקים יש את הסמכויות שאנחנו נותנים לו בחוק.
אריה פ"ח: איפה החלק של אסון המוני?
אריה פ"ח: זה בדיוק לא דבר שחיפשנו.
דוד רותם: הוא לא מופיע אצל המפקח על הבנקים.
תמי סלע: הוא מופיע.
תמי סלע: אסון המוני זה אחד המצבים.
תמי סלע: זה יכול להיות אסון טבע או אירוע של חומרים מסוכנים.
יצחק לוי: יש לפעמים אירועים, שבעזרת השם לא יהיו בארץ, אבל אנחנו רואים אותם בעולם.
יצחק לוי: קורה שיש אזור שנפגע באסון המוני.
אריה פ"ח: אז מה יקרה?
יצחק לוי: עד שהממשלה תתכנס ועד שהשר יתקין תקנות אנחנו רוצים לעשות את ההליך המהיר שאנחנו מדברים עליו עכשיו.
יצחק לוי: ההליך הזה בא כהליך מקדים להחלטת השר.
יצחק לוי: זו הצעת החוק.
תמי סלע: כמובן שזה לא אוטומטי, יש שיקול דעת למפקח.
יצחק לוי: המפקח יוכל, בין כל האמצעים שהוא יצטרך להשתמש בהם אם, חלילה, יהיה אסון המוני, גם להשתמש בסמכות הזאת בנוגע לשיקים ללא כיסוי.
ליאור גסנר: הבעיה שלנו היא יותר הצד השני, שלא יקרו מקרים שנופלים בין הכיסאות.
יצחק לוי: המפקח לא חייב.
יצחק לוי: הוא יכול להתייעץ עם שר האוצר ועם מי שהוא רוצה.
יצחק לוי: אין פה חובה.
תמי סלע: יהיו מצבים שההגדרה הנוכחית לא תאפשר להם להפעיל את הסמכות, לא הוכרז שום דבר.
יצחק לוי: אם לא הוכרז אז אין לך.
יצחק לוי: חוזרים לסמכות השר.
יצחק לוי: אנחנו סעד ליעילות ההליך ששר המשפטים אמור לעשות, וזאת לאור הניסיון של המלחמה הקודמת.
יצחק לוי: אבל אנחנו לא רוצים לפרוץ את החוק לגמרי.
ליאור גסנר: אי-אפשר לרשום מצב מיוחד בעורף או מצב חמור יותר?
יצחק לוי: לא, אנחנו לא יודעים מה זה.
שירלי אבנר: אין מצב חמור יותר.
שירלי אבנר: בגלל שמדובר בהפעלת שיקול דעת צריך לקבוע את הגבולות.
שירלי אבנר: זה לא כמו שהשר מתקין תקנות וקובע את הכללים, זה הפעלת שיקול דעת של המפקח על הבנקים.
יצחק לוי: חבר הכנסת רותם, אנחנו מחליטים להוסיף צווי 8 ו-9.
שירלי אבנר: צווי 8 ו-9 זה רק ההחלטה או ברגע שהצווים האלה יוצאים?
שירלי אבנר: אם זה רק על ההחלטה, ההחלטה יכולה גם להתבטל לפני שמבצעים אותה.
יצחק לוי: על-פי רוב זה סמוך.
רן ונגרקו: לגבי נושא המגויסים, יש היום נוסח של תקנות.
דוד רותם: העיר על זה גם מבקר המדינה, עד שזה עובר את שר המשפטים, עד שזה מגיע לוועדת החוקה ועד שמאשרים את זה, בינתיים כבר הגבילו 200,000 חשבונות.
דוד רותם: את זה רוצים למנוע.
רן ונגרקו: הבעיה היא שאנחנו, כבנק, יכולים לדעת איפה אדם גר, לדוגמה.
רן ונגרקו: אנחנו לא יכולים לדעת אם הוא זומן למילואים או לא.
דוד רותם: אתם לא צריכים לדעת.
דוד רותם: המפקח על הבנקים ייתן לכם הוראה.
יצחק לוי: זה לא חל דווקא על מי שזומן למילואים.
דוד רותם: הוא יאמר: בתקופה שמהיום ועד החודש הקרוב לא מגבילים חשבונות.
תמי סלע: הוא אמר, בצדק, שבסעיף (ג) בנוסף לזה שהוא רשאי יהיה לקבוע לגבי המדינה כולה או לגבי שטח מסוים, שיהיה רשאי גם לגבי אוכלוסייה מסוימת.
תמי סלע: אם זה עקב גיוס, זה לא צריך לחול על כל האזור.
דוד רותם: הבעיה היא שברגע שיש גיוס של כל תושבי הצפון, אז כל המשק נתקע.
יצחק לוי: 90 יום זה עקב ניסיון של מלחמת לבנון השניה.
יצחק לוי: אפשר להוסיף את נושא האוכלוסייה, אבל איך זה יעבוד מבחינה מעשית?
יצחק לוי: תקבל רשימות ממשרד הביטחון מי מגויס לצו 8?
רן ונגרקו: מטילים על המגויס להוכיח שהיה מגויס.
דוד רותם: את זה בדיוק אנחנו רוצים למנוע.
רן ונגרקו: אז איך אני אמור להפעיל את זה, כבנק?
דוד רותם: תקבל הוראה מהמפקח על הבנקים שבתקופה שבין יום זה ליום זה לא מגבילים חשבונות.
דוד רותם: הוא ייתן לך את ההוראה, הוא יגיד לך או באזור או בסניף או באוכלוסייה.
רן ונגרקו: איזה פרמטרים של אוכלוסייה אפשר ליצור?
תמי סלע: למשל, מי שגויס.
רן ונגרקו: איך אני יודע מי גויס?
רן ונגרקו: זה משהו שאי-אפשר להפעיל.
יצחק לוי: אני חושב שזה חלק משיקול הדעת של המפקח על הבנקים.
יצחק לוי: אם גיוס צו 8 חל על 1,000 חיילים, אני לא יודע אם יפעיל את העניין.
יצחק לוי: אם גיוס צו 8 חל על 50,000 חיילים, אז צריך להחיל על כל הארץ.
יצחק לוי: הצווים הם אינדיקציה למצב מסוים במשק, זה לא רק לגבי אותם חיילים.
יצחק לוי: אם יש צו 8 מאוד מצומצם - הרי המפקח על הבנקים ידע מה הצו - יכול להיות שהוא לא ישתמש בזה.
יצחק לוי: יכול להיות שהולכים לעשות עכשיו פעולה מוגבלת בשכם וגייסו בצו 8 שתי פלוגות - - -
רן ונגרקו: אם אני צריך לפטור גדוד מסוים, אני לא יכול לדעת, כבנק.
יצחק לוי: אני לא חושב שזה יגיע לרמת פתרון של גדוד.
יצחק לוי: אני חושב שאותו חייל בגדוד יצטרך למצוא סעד מול בית משפט בסעיפים אחרים שיש לנו בחוק, לא דרך המפקח על הבנקים.
תמי סלע: יש לי עוד הערה שמתייחסת לסעיף 10, לא דווקא בהקשר שאנחנו מתקנים, אבל כיוון שאנחנו כבר נוגעים בו אז יש כמה דברים שחשבתי שאפשר לתקן.
תמי סלע: יש שם בלבול לגבי הכינוי של הפניה הזו לבית המשפט.
תמי סלע: ברישא קוראים לזה "בקשה לביטול" – וזו באמת בקשה לביטול הבאת שיק במניין השיקים שסורבו – ובהמשך קוראים לזה "ערעור".
תמי סלע: זה מטעה.
יצחק לוי: תתחילי לתקן מהכותרת.
דוד רותם: זה לא ערעור מבחינת סדרי הדין, כי זה הליך ראשון.
תמי סלע: זו בעצם בקשה לביטול, זו בקשה ראשונה.
יצחק לוי: התוכן ברור, השאלה מה הניסוח הנכון.
יצחק לוי: אם את רוצה לתקן את הניסוח, תתחילי לתקן מהכותרת.
תמי סלע: נכון, מהכותרת.
תמי סלע: אבל גם אחר כך יש סעיפים - - -
דוד רותם: יש עוד דבר שצריך לקחת בחשבון בסעיף הזה.
דוד רותם: במלחמת לבנון בתי המשפט בצפון היו סגורים.
דוד רותם: האיש מגיש את הבקשה, זה יימשך חצי שנה עד שידונו בה.
דוד רותם: זה התיקון שלך.
תמי סלע: אבל הרבה פעמים יש הוראות של הנהלת בתי המשפט איפה אפשר להגיש במקום, למרות הסמכות המקומית.
דוד רותם: אז אפשר לקבוע שכשיוגשו בקשות במצב כזה, אז בתי המשפט ידונו בהן ויקבלו החלטה תוך פרק זמן.
יצחק לוי: פה צריך את הנהלת בתי המשפט.
דוד רותם: הנהלת בתי המשפט היא בעד זירוז דיונים.
תמי סלע: אם זה מצב ששום דבר לא מתפקד אז יפעילו את הסמכויות היותר דרקוניות.
תמי סלע: פה זה מקרה נקודתי.
יצחק לוי: אני לא מכיר את הפרקטיקה של הסעיף הזה, אני לא יודע אם בכלל הייתה לו פרקטיקה.
יצחק לוי: אני לא יודע כמה זמן לקח.
דוד רותם: חודשים ארוכים.
אריה פ"ח: זו לא בקשה לביטול שיק, זה בקשה לא להביא אותו במניין השיקים.
תמי סלע: נכון, אבל אחר כך קוראים לזה, משום מה, "ערעורים".
יצחק לוי: כי הכותרת היא "ערעורים".
רן ונגרקו: גם בתקנות זה רשום בתור ערעור, אז אם משנים כאן צריך לתקן גם בתקנות.
יצחק לוי: לא ניכנס לזה עכשיו, כי צריך לעשות תיקון מקיף בסעיף וגם בתקנות.
תמי סלע: זה לא כזה מקיף, אני חושבת שזה אפשרי.
יצחק לוי: אני מוכן, אם את חושבת שהוא מקיף.
תמי סלע: אני חושבת שאם מבחינת משרד המשפטים ובנק ישראל זה נראה תקין, אני מעדיפה בהזמנות הזו לעשות את הסדר הזה.
תמי סלע: ראיתי גם שהעירו על זה באחד המאמרים, שזה בכלל לא ערעור וזה מטעה.
תמי סלע: יש אחר כך סעיפים שאומרים שהחלטות של בית משפט בערעורים לפי סעיף 10 צריך להעביר למפקח על הבנקים.
תמי סלע: אז פתאום מישהו יטען שזה לא ערעור.
תמי סלע: זה לא משהו דרמטי.
אריה פ"ח: ערעור לפי סעיף 10 הולך לדיון בפני בית משפט מחוזי, לא המפקח על הבנקים.
דוד רותם: הבקשה המקורית הולכת לשלום, הערעור עליה הולך למחוזי.
דוד רותם: זה בכל תיק.
יצחק לוי: יש כאן הצעה שבהזדמנות זו, שאנו עושים את התיקונים האלה, לתקן את הנוסח לגבי המילה "ערעור".
יצחק לוי: משרד המשפטים רוצה להעיר על זה?
שירלי אבנר: אני לא רואה בעיה.
שירלי אבנר: זה לא ערעור במובן הקלאסי של המילה.
רן ונגרקו: אבל תצטרכו לתקן את התקנות, שיהיה סדר.
אריה פ"ח: אני מצטער שאני צריך להיות האיש הרע בנקודה הזו.
אריה פ"ח: אנחנו בבחינת מדור מושלך של בנק ישראל, מדור מושכי שיק שאין לו כיסוי.
אריה פ"ח: השתמשנו במונח הזה כבר 28 שנים.
אריה פ"ח: זה לא אומר שאי-אפשר לתקן את זה, אבל המערכות בנויות כך, המחשבים שלנו בנויים ככה, לפי ערעורים.
אריה פ"ח: לתקן את זה עכשיו, זה יעשה לנו הרבה בעיות.
אריה פ"ח: גם לאיגוד הבנקים זה יעשה בעיות.
רן ונגרקו: גם ההודעות שאנחנו שולחים באופן ממוכן כתובות כך.
דוד רותם: אין שום בעיה.
שירלי אבנר: רשמנו את זה לעצמנו כהערה להמשך.
תמי סלע: דבר נוסף, שהוא קצת יותר מהותי, וגם הוא כללי, הזכות לפנות לבית המשפט בסעיף 10(א) היא ללקוח מוגבל או לקוח מוגבל חמור.
תמי סלע: כלומר, מישהו שכבר הגבילו את החשבון שלו.
תמי סלע: בעצם אדם מקבל התראה כבר אחרי חמישה שיקים, ואם לגבי אחד מהם הוא סבור שלא היתה הצדקה לסרב את השיק, היה ואולי הגיוני יותר, שהוא יפנה כבר אז ולא רק אחרי שיכריזו עליו כלקוח מוגבל.
תמי סלע: היה אולי רצוי שהזכות לפנות לבית המשפט לפי סעיף 10 תהיה גם למי שקיבל התראה.
דוד רותם: זה שינוי מהותי.
דוד רותם: זה לא טכני.
אריה פ"ח: חשבתי שזה ברור.
אריה פ"ח: הפרקטיקה היום היא שזה מה שעושים.
אריה פ"ח: כשפונה אלינו אדם ואומר: אני לא מחכה שאהיה מוגבל, רוצה לפנות אחרי השיק הראשון, מה זה, אתם מטילים ספק ביושר שלי?
אריה פ"ח: בית משפט השלום מאפשר לו לפנות.
תמי סלע: אז זה יהיה לעגן את הפרקטיקה הקיימת.