GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מנחם בן-ששון: את מדברת על ההוראות, לא על החוק.
קולט אביטל: נכון, ההוראות.
קולט אביטל: יותר משליש הכסף שאספתי לפריימריז הייתי צריכה להוציא על רואה חשבון, מנהל חשבונות, מס הכנסה, מס ערך מוסף וכו'.
קולט אביטל: על כל דבר הייתי צריכה להגיש הזמנות עבודה ולהעסיק אדם מיוחד שיעסוק רק בנושאים האלה, כדי שחס וחלילה אני לא אעבור על החוק.
קולט אביטל: זה בלתי אפשרי.
מנחם בן-ששון: נדמה לי שאמרת את זה גם בדיונים הראשונים בהצעת החוק.
מנחם בן-ששון: זו גזירה שהציבור מתקשה לעמוד בה.
קולט אביטל: אי אפשר לעמוד בזה.
קולט אביטל: קורה שאתה פוגש פעילים בבית קפה, לא תמיד אתה יכול להוציא הזמנת עבודה.
קולט אביטל: יש כל מיני דברים מסוג זה שהם ממש בגדר הזמנה.
קולט אביטל: אני יכולה לספר לכם איך דברים מתנהלים אצלנו – מהיום למחר מתארגנים ארבעה חברי כנסת ואומרים לפעיל בחולון לעשות לנו אסיפה ושאנחנו נשלם בעבור האולם.
קולט אביטל: אותו פעיל מוצא אולם וכל אחד מחברי הכנסת משלם 500 שקל.
קולט אביטל: האם במקרה כזה אני צריכה להתחיל עם הזמנת עבודה?
קולט אביטל: אי אפשר להתעסק בזה, אי אפשר לעמוד בזה.
נורית ישראלי: טוהר המידות עולה כסף, לא יעזור שום דבר.
קולט אביטל: אני לא יכולה להרשות לעצמי לשלם כל כך הרבה משכורות.
מנחם בן-ששון: חבר הכנסת מיכאלי ואני חייבים בכל מקרה להגיש דין וחשבון אפילו שאנחנו לא הולכים לפריימריז.
מנחם בן-ששון: אין לי כסף להעסיק רואה חשבון ולכן השאלה של חברת הכנסת אביטל היא בהחלט במקומה.
חנה רותם: רק על הוצאה מעל 100,000 שקל צריך חוות דעת של רואה חשבון.
מנחם בן-ששון: אני יכול להצהיר שהוצאתי 99,000 שקל.
נורית ישראלי: יש פה דילמה מאוד גדולה.
נורית ישראלי: יש דילמה שלנו, כגוף שאמור לבצע את החוק הזה.
נורית ישראלי: הרי אנחנו לא יכולים לעשות את החוק הזה פלסתר.
נורית ישראלי: אם אנחנו רוצים לעשות את זה ברצינות ולתרגם את כל החקיקה להוראות ביצוע, אין מנוס מדרישה מאוד מדוקדקת.
קולט אביטל: אבל לא כל דבר יכול להיות הזמנת עבודה.
שמואל גולן: החוק שאתם חוקקתם קובע שכל מי שנכנס למהלך הזה צריך להגיש תצהיר.
שמואל גולן: תצהיר עושים אצל עורך-דין וזה עולה כסף.
שמואל גולן: יש כאלה בשלטון המקומי שבכו לנו על כך.
נורית ישראלי: שילכו להצהיר אצל רשם בית-משפט.
שמואל גולן: לטעמי לא צריך את זה.
סיגל קוגוט: אפשר לקבל החלטה לפיה מדווח רק מי שאסף תרומות.
מנחם בן-ששון: אבל חברת הכנסת אביטל כן אספה תרומות.
סיגל קוגוט: אני ערה לזה, אבל עכשיו בחוק יצטרכו לתת תצהירים ודיווחים גם כאלה שלא אספו פרוטה.
מנחם בן-ששון: אין לי בעיה עם זה שכולם ידווחו.
נורית ישראלי: זה המחיר.
נורית ישראלי: יש מחיר להחצנת עלויות של החוק הזה.
סיגל קוגוט: גם אם הוא במקום ה-120 ברשימה הזניחה ביותר.
נורית ישראלי: לכל דבר יש מחיר, אין מה לעשות.
מנחם בן-ששון: אין לי בעיה עם זה, אבל ההערה שמעירה חברת הכנסת אביטל היא לטעמי הערה נכונה.
מנחם בן-ששון: את צודקת בהצגת החבל בין שני קצותיו.
מנחם בן-ששון: אילו היה משרד כלשהו שהיה נותן שירותים והייתם אומרים שזה משרד בפיקוחכם ושניקח את השירותים שלו, הייתי רגוע .
מנחם בן-ששון: הייתי הולך למשרד הזה, משלם ושוכח.
נורית ישראלי: כך אתה מגלגל עלויות על המדינה.
מנחם בן-ששון: אני אשלם לו.
נורית ישראלי: בחלק מהרשויות המקומיות הקטנות אנחנו ממנים את רואה החשבון.
נורית ישראלי: זה סעיף תקציבי.
נורית ישראלי: לכל דבר יש מחיר.
נורית ישראלי: מישהו צריך לממן את זה.
קולט אביטל: אבל גם רואה חשבון, גם מנהל חשבונות, גם עורך-דין וכו'?
נורית ישראלי: למתמודדים קטנים אנחנו ממנים, אבל זה מאוצר המדינה.
מנחם בן-ששון: את עמדת אי-פעם במצב הזה?
נורית ישראלי: לא.
מנחם בן-ששון: היא עודרת, זורעת וקוצרת ומוציאה את לחמה בזיעת אפיה - - -
קולט אביטל: תשאלי את העוזרת שלי ותשמעי במה היא עסקה שלושה חודשים, מהבוקר עד הלילה.
קולט אביטל: היא כל הזמן התרוצצה אחרי אישור כזה ואישור אחר.
מנחם בן-ששון: וזה במקום לקדם את המועמד.
מנחם בן-ששון: אני יודע את זה מעמותות שהיינו חברים בהן.
מנחם בן-ששון: אנחנו הופכים לעבדים של בוכהלטריה מסיבות של ניקיון כפיים.
מנחם בן-ששון: אלה שיודעים להתמודד עם הבעיות האלה, אולי יש להם פתרונות קסמים.
מנחם בן-ששון: השאלה ששואלת חברת הכנסת אביטל אינה שאלת החוק בלבד.
שמואל גולן: מה המחוקק מציע לנו, שלא נבצע את החוק?
מנחם בן-ששון: המחוקק מתייעץ אתכם.
שמואל גולן: הטלתם עלינו משימה לבצע ביקורת.
שמואל גולן: אנחנו צריכים לבדוק את הפעילות של המתמודד.
שמואל גולן: הפעילות הזאת מתבטאת בתהליך מסוים, מהזמנת העבודה ועד הביצוע עצמו.
שמואל גולן: יכול להיות שהמחוקק יאמר לנו שלא נתעסק בזה או שעד סכום מסוים לא נתעסק בכלל.
שמואל גולן: תדעו לכם שזו פרצה.
קולט אביטל: למה צריכה להיות הזמנת עבודה על כל דבר?
קולט אביטל: הרי יש לי אינטרס להוציא כמה שפחות כסף בעד השירות הכי טוב.
קולט אביטל: למה על כל דבר אני צריכה לתת לך הצעת עבודה?
מנחם בן-ששון: תרשי לי לסגנן את השאלה שלך אחרת, היא תהיה אותו הדבר: איך אפשר להרזות קצת את הטופסולוגיה?
מנחם בן-ששון: הכלל הידוע הוא: טפסת מרובה, בטי"ת, לא תפסת, בת"ו.
שמואל גולן: גם אותנו זה מסבך.
מנחם בן-ששון: אם כך, קחו את הוראות המבקר ותנסו לדלל דברים שהסבירות אומרת שלא צריך אותם.
קולט אביטל: אני לא מבינה למה אני צריכה להוציא הזמנת עבודה על כל דבר.
שמואל גולן: אנחנו נצטרך לבדוק את ההנחיות.
שמואל גולן: כל מה שאנחנו מבקשים נרשם בדם, זה מתוך ניסיון שיש לנו.
נורית ישראלי: אנחנו נבדוק את ההנחיות, אבל אני חייבת לומר שניסו להעמיס על ההוצאות האלה דברים שנראים כמו הוצאות מכולת של בית, מכונת כביסה, קורס טיס וכל מיני דברים שנשמעים פולקלור.
נורית ישראלי: לכן אנחנו חייבים לבדוק בשבע עיניים.
נורית ישראלי: הראייה של רואה חשבון היא ראייה מאוד חשבונאית, ראייה של בוכהלטריה.
מנחם בן-ששון: אדם יכול להכשיר שרצים וזו הבעיה.
מנחם בן-ששון: בסופו של יום אפשר להכשיר גם את קורס הבישול.
מנחם בן-ששון: אני יכול לומר שיש לי מצביעים אתיופיים והייתי צריך לדעת איך עושים בישול אתיופי.
מנחם בן-ששון: לכן אני חושב שאם רוצים לרמות – תמיד אפשר לרמות, אבל צריך להגדיר את זה.
מנחם בן-ששון: היום יצרנו מנגנון דיווח, מנגנון זמן אמת, מנגנון מעקב, ואולי אפשר לבחון להקל קצת.
שמואל גולן: אנחנו נבחן את זה שוב, ממילא אנחנו צריכים להוציא הנחיות חדשות בסמוך לחקיקת החוק.
נורית ישראלי: צריך לזכור שהמחוקק עצמו קבע את המודל של תצהיר.
קולט אביטל: אני לא טוענת שאני לא צריכה לדווח, אבל לא על כל דבר אני צריכה להוציא הזמנת עבודה וכו'.
חנה רותם: יש הגבלת סכום גם בנושא הזמנות.
חנה רותם: ללא מסמכים אין לנו אפשרות לוודא על מה הוצאו ההוצאות.
חנה רותם: אנחנו חייבים איזשהם מסמכים.
קולט אביטל: כשאני עושה אסיפה במתנ"ס כלשהו בעפולה, עד שאני אבקש את כל הטופסולוגיה, יעברו הפריימריז.
שמואל גולן: אנחנו נבחן את עצמנו, אנחנו לא בורחים מזה.
שמואל גולן: דרך אגב, כל דבר כזה מטריח גם אותנו.
שמואל גולן: מבחינתנו הטופסולוגיה הזאת יותר קשה ממה שאת חושבת.
קולט אביטל: אתה מגביל אותי באיסוף כסף מכל אדם עד סכום מסוים - - -
שמואל גולן: המחוקק.
קולט אביטל: לא משנה.
קולט אביטל: מגבילים את הסכום שאני רשאית להוציא.
קולט אביטל: צריך להיות מטורף כדי ללכת ולהוציא פי שלושה על משהו שאני יכולה לקבל יותר בזול.
מנחם בן-ששון: אני רוצה לנעול את הדיון בבשורה הבאה: ועדת החוקה מבקשת לראות את הנחיות המבקר, על מנת לתת עינה עליהן.
שמואל גולן: הן מפורסמות.
מנחם בן-ששון: אני מבקש להעביר אותן אלינו לפני שאתם מפרסמים.
שמואל גולן: הן קיימות.
מנחם בן-ששון: תתקנו אותן ותעבירו אותן אלינו ונדון בהן.
עמירה דותן: שמי עמירה דותן ואני אנהל את הישיבות האלה של ימי חמישי בבוקר פעם פה ופעם בשטח.
עמירה דותן: כפי שהבנתם מהמילה ישיבות, התחלנו בשבוע שעבר כאשר ביקרנו בתל-אביב ומאוד התרשמנו ממה שראו עינינו ואנחנו מתכוונים לקיים סדרת ישיבות משום שהחומרים שנאספו על ידינו, שאתם העברתם ואנחנו שומעים מהשטח, הם רבים ומגוונים.
עמירה דותן: מבחינתנו לא יהיה נכון לומר שלמדנו אלא לעשות רשימה של דברים ואחר כך לייחד דיון וזמן לכל אחד מן הנושאים, ללמוד אותו לעומק ולראות איך אפשר לתקן, לשפר ולעשות את החיים קלים יותר.
עמירה דותן: אני מבינה שלהנהלת בתי הדין יש מצגת.
אליהו בן-דהן: נמצא אתי הרב שמעון יעקובי שהוא היועץ המשפטי של הנהלת בתי הדין ומר שמואל יוסף שהוא סמנכ"ל בכיר למינהל בבתי הדין הרבניים.
אליהו בן-דהן: נמצאת גם הדוברת שלנו שיצאה ותחזור בעוד רגע.
אליהו בן-דהן: כפי שאתם רואים, אנחנו פתחנו בתחום הסמכויות השיפוטיות.
אליהו בן-דהן: בתי הדין הרבניים הם חלק ממערכת המשפט בישראל.
אליהו בן-דהן: המגמה הלכה והתחזקה מאז ה-1 בינואר 2004, ברגע שבתי הדין הרבניים עברו להיות תחת קורת הגג של משרד המשפטים.
אליהו בן-דהן: ההתייחסות היום היא התייחסות של חלק ממערכת המשפט ואני באופן עקרוני מקיים ישיבות שוטפות עם שר המשפטים, ישיבות עבודה, באותה מתכונת שמקיים מנהל בתי המשפט.
אליהו בן-דהן: כאן אתם רואים את הסמכויות הייחודיות של בתי הדין הרבניים שהם ענייני נישואין וגירושין.
אליהו בן-דהן: זה התחום המרכזי של בתי הדין הרבניים.
אליהו בן-דהן: יש לנו סמכויות מקבילות.
אליהו בן-דהן: הסמכויות המקבילות בינינו לבין בית המשפט לענייני משפחה הם בענייני מזונות, מזונות אישה, מזונות ילדים, אחזקת ילדים, חלוקת רכוש, אפוטרופסות וגם ענייני ירושה כאשר בענייני ירושה הסמכות היא מקבילה לאפוטרופוס הכללי, לרשם לענייני ירושה כאשר יש דבר אחד שונה.
אליהו בן-דהן: בבתי הדין הרבניים, להוציא צו ירושה, יש צורך בהסכמת כל הנוגעים בדבר לסמכות של בתי הדין הרבניים.
אליהו בן-דהן: אם אחד היורשים איננו נותן את הסכמתו, בית הדין הרבני לא מוסמך לתת צו ירושה ואז זה עובר לרשם לענייני ירושה במשרדי האפוטרופוס הכללי.
אליהו בן-דהן: אנחנו גם עוסקים בתחום ייחודי שנושאו הקדשים דתיים.
אליהו בן-דהן: יש קרוב ל-600 הקדשות דתיים כאשר אנשים הקדישו נכסים או כספים למטרות דתיות ובדרך כלל שטר ההקדש נעשה לפני בית הדין הרבני ובית הדין הרבני מפקח על הפעולות של שטר ההקדש, מפקח על הנאמנים, אם הם אכן פועלים בהתאם לשטר ההקדש ובהתאם למטרותיו.
אליהו בן-דהן: סדרי הדין בבתי הדין הרבניים מוסדרים בתקנות הדיון.
אליהו בן-דהן: אנחנו עכשיו נמצאים בשלב הסופי של עדכונן של תקנות הדיון בבתי הדין הרבניים.
אליהו בן-דהן: הייתה ועדה גדולה בראשותו של הרב דיכובסקי שבמשך קרוב לשנה עסקה בעדכונן של תקנות הדיון בבתי הדין הרבניים ואנחנו מקווים שבקרוב תסתיים המלאכה ואז גם התקנות תובאנה לכאן לאישורה של ועדת החוקה.
אליהו בן-דהן: זאת רשימת הנושאים שאנחנו מטפלים בבתי הדין הרבניים.
אליהו בן-דהן: מערכת בתי הדין הרבניים מפורסמת ב-12 אתרים.
אליהו בן-דהן: יש לנו שלוחה גם באילת, כאשר דיין וצוות מינהלי יורד פעם בשבועיים לאילת כדי להקל על תושבי אילת ולעסוק בתחומים שניתן לעסוק באילת עצמה.
אליהו בן-דהן: עדיין באילת עצמה לא מסדרים גירושין אבל כל שאר העניינים נעשים באילת כדי להקל על התושבים.
אליהו בן-דהן: בית הדין הרבני הגדול מהווה ערכאת הערעור של בתי הדין הרבניים.
אליהו בן-דהן: בראש המערכת השיפוטית עומד נשיא בית הדין הרבני הגדול.
אליהו בן-דהן: במסורת עד לפני מספר חודשים, כל חמש שנים התחלף נשיא בית הדין הרבני הגדול, כאשר היו חילופים בין שני הרבנים הראשיים.
אליהו בן-דהן: לפני קצת יותר מחודש-חודש וחצי הכנסת חוקקה חוק בו נתנה את האפשרות לרבנים הראשיים לא להתחלף ואכן הם בחרו לא להתחלף והיום נשיא בית הדין הרבני הגדול, הרב עמר, ממשיך לקדנציה של חמש שנים נוספות.
אליהו בן-דהן: בין הסמכויות הייחודיות של נשיא בית הדין הרבני הגדול, מעבר לסמכויות שיש לו כמי שעומד בראש המערכת השיפוטית, הוא גם נדרש לאשר את היתרי הנישואין שניתנים לבעל לשאת אישה שנייה או אם בית הדין הרבני החליט להטיל סנקציות כנגד אישה שלדעתו היא סרבנית ואיננה רוצה לקבל את הגט, גם לזה נדרש אישור של נשיא בית הדין הרבני הגדול.
אליהו בן-דהן: בתי הדין הרבניים על פי ההלכה פועלים בהרכב של שלושה ויש נושאים רבים שניתן לדון בהם בפני דיין יחיד.
אליהו בן-דהן: בפני הוועדה מונחת הצעה שלנו כבר קרוב לשנה להרחיב את האפשרויות ואת המקרים בהם ניתן לדון בדן יחיד.
אליהו בן-דהן: אנחנו חושבים שכל דבר שניתן להעביר אותו לדן יחיד ייעל את המערכת , יק העומס וישחרר את ההרכב שדן בשלושה לדון רק בנושאים הלכתיים שאין דרך אחרת לדון בהם.
אליהו בן-דהן: זה נושא שנמצא בוועדת החוקה ואני מקווה שהוועדה תדון בזה בקרוב ותוכל לאפשר לנו בעוד מקרים נוספים להרחיב את היריעה ולתת אפשרות לדיון בפני דן יחיד.
אליהו בן-דהן: הנהלת בתי הדין הרבניים היא מערכת מינהלתית.
אליהו בן-דהן: אנחנו יחידת סמך ממשלתית עצמאית.
אליהו בן-דהן: יש לנו את כל הפונקציות שמייחדות יחידת סמך.
אליהו בן-דהן: יש יחידת ייעוץ משפטי, חשבות וכולי, ואנחנו מנהלים את עצמנו באופן עצמאי וכפי שאמרתי עושים זאת מול שר המשפטים.
אליהו בן-דהן: זה המבנה הארגוני של בתי הדין הרבניים, של החלק המינהלי.
אליהו בן-דהן: המבנה של מערכת המשפט.
אליהו בן-דהן: לא ציינתי, אבל כפי שיש בית דין באילת, יש לנו גם בית דין באריאל.
אליהו בן-דהן: גם שם יש לנו שלוחה שפעם בשבועיים מגיעים לאריאל ואנחנו דנים בכל תושבי השומרון שפונים אלינו בבית הדין באריאל.
אליהו בן-דהן: זאת מצבת כוח האדם של בתי הדין הרבניים.
אליהו בן-דהן: יש כ-250 עובדי מינהל וכ-100 דיינים.
אליהו בן-דהן: יש לנו קשרי עבודה וקשרי גומלין, אבל לא ארחיב כי אני מניח שהנושאים די ברורים.
מנחם בן-ששון: סליחה שאני מפריע.
מנחם בן-ששון: אני מבקש לכוון אותו לדיווח בשקף הזה.
מנחם בן-ששון: עכשיו מתחילים להגיע ארבעה או חמישה שקפים מאוד מעניינים והשאלה אם לא רק תיתן את הנתונים אלא אם תואיל גם לנתח אותם.
מנחם בן-ששון: סימנתי אותם לעצמי עת קראתי את החומר.
אליהו בן-דהן: אלה הנתונים לשנת 2007.
אליהו בן-דהן: אני יכול לומר שבעשר השנים האחרונות, עד 2007, הייתה עלייה של בין 3 ל-5 אחוזים כל שנה במספר המתגרשים.
אליהו בן-דהן: בשנת 2007, לא רק שלא הייתה עלייה אלא הייתה ירידה קלה של 2 אחוזים.
אליהו בן-דהן: קשה לי לומר מה הסיבות לכך.
אליהו בן-דהן: לצערנו אין לנו מערכת מחקר מעמיקה בתחום הזה, תחום שיכול לעניין סוציולוגים ועוד אנשי מקצוע אחרים.
אליהו בן-דהן: יש מידת התייצבות מסוימת בנושא של מספר המתגרשים.
אליהו בן-דהן: נתון לא פחות חשוב ואולי אפילו יותר הוא בנושא של הסכמי גירושין לעומת תביעות ואני רוצה להסביר את העניין.
אליהו בן-דהן: בבתי הדין הרבניים אפשר להתגרש בשתי צורות.
אליהו בן-דהן: אפשר להתגרש בדרך בה בני זוג מגיעים עם הסכם גירושין, הסכם יכול להיערך באופן מוקדם יותר בבית המשפט לענייני משפחה או בפני מגשר או בפני עורך דין או בפני כל אדם אחר שסייע לבני הזוג להגיע להסכם.
אליהו בן-דהן: יש גם מקרים לא מעטים שבני הזוג מגיעים עם הסכמה ולא עם הסכם.
אליהו בן-דהן: זאת אומרת, הם מגיעים עם הסכמה לגירושין ובית הדין מסייע להם לממש את ההסכמה ולהפוך אותה להסכם, מסייע להם לכתוב את ההסכם וכך הם מתגרשים בדרך הזאת שהיא דרך של הסכמה.
אליהו בן-דהן: הדרך השנייה, הדרך היותר קשה, היא דרך של תביעה בה בן זוג אחד מעונין להתגרש ובן הזוג השני איננו מעונין להתגרש, ואז מתחילה מערכת התדיינות בין בני הזוג, מסכת ראיות, עדויות וטענות הלכתיות שנשמעות מפי המעונין להתגרש כנגד זה שאיננו מעונין וכמובן שהתדיינות מסוג זה באופן טבעי מתארכת יותר מאשר התדיינות שמגיעה עם הסכם גירושין.
אליהו בן-דהן: אנחנו רואים ברכה בכך שיש מציאות בה מסך כלל נושאי הגירושין יש יותר בני זוג שמגיעים עם הסכמים או עם הסכמות לגירושין מאשר עם תביעות.
אליהו בן-דהן: הפרופורציה היא בערך 55 אחוזים לעומת 45 אחוזים.
אליהו בן-דהן: אני חושב שבהחלט יש בזה אלמנט חשוב וככל שיגיעו עם הסכמי גירושין מבחינת בתי הדין, זה מצביע על אפשרות להתגרש יותר מהר ויותר נוח.
אליהו בן-דהן: הייתה עלייה קלה במספר תיקי שלום בית אבל העלייה היא לא משמעותית.
עמירה דותן: ממה זה נובע?
אליהו בן-דהן: אני לא יודע.
אליהו בן-דהן: אני לא יכול לומר.
עמירה דותן: מי דוחף לשלום בית?
אליהו בן-דהן: בני הזוג.
עמירה דותן: גם כאן אתה רואה את ההבחנה בהסכם או רק באותם תיקים בהם אין הסכם?
אליהו בן-דהן: יש תביעה לשלום בית, זאת תביעה מיוחדת כאשר בן זוג מבקש לאכוף אותה על בן הזוג השני.
עמירה דותן: בן זוג ממגדר מסוים או שני המגרדים?
אליהו בן-דהן: שניהם.
אליהו בן-דהן: אני רוצה לציין נקודה מעניינת ולומר שמכלל התביעות לשלום בית, רק 6 אחוזים התקבלו על ידי בית הדין.
אליהו בן-דהן: זאת אומרת, עורכי הדין בינינו יודעים שחלק ניכר מהתביעות לשלום בית הן תביעות טקטיות שמבקשות בעיקרן או להשהות את ההליך או לנסות להשיג הישגים טקטיים במערכת המשפט השנייה.
אליהו בן-דהן: לכן אני מאוד שמח בנקודה הזאת שבתי הדין הרבניים, הדיינים, מאבחנים את התביעות ורק 6 אחוזים מהתביעות התקבלו ויתר 94 אחוזים מהתביעות נדחו כי בתי הדין הבינו שהתביעות הן רק מן השפה ולחוץ ואין בהן ממש.
אליהו בן-דהן: בשנה האחרונה הייתה עלייה של 300 אחוזים בהוצאת צווי מאסר לבעלים סרבני גט ו-23 בעלים, רק בשנת 2007, הושמו בכלא בגין סרבנות לתת גט, שזאת עלייה בהחלט גדולה לעומת שנים עברו.
אליהו בן-דהן: בשנים עברו המספרים נעו בין 8 ל-10 אבל בשנה האחרונה הייתה עלייה גדולה.
אליהו בן-דהן: יש גם עלייה גדולה בהטלת סנקציות כנגד בעלים סרבני גט, עלייה של 50 אחוזים.
אליהו בן-דהן: בנושא של עגונות אנחנו מעסיקים בבתי הדין הרבניים חברות חקירה פרטיות שעוסקות באיתורם של בעלים הן בארץ והן בחוץ לארץ ומביאות לידי כך שבסופו של דבר הבעלים ייתנו גט לנשותיהם.
אליהו בן-דהן: יחד עם החברות הפרטיות יש לנו עובדים בבתי הדין הרבניים שמסייעים להם.
אליהו בן-דהן: אלה נתונים של שנת 2007.
אליהו בן-דהן: שימו לב שמשך זמן ממוצע לסגירת תיק הוא 122 ימים.
אליהו בן-דהן: זמן המתנה לדיון ראשון, מיום פתיחת התיק, 26 ימים.
אליהו בן-דהן: אני מדגיש ימים קלנדריים שכוללים שישי ושבת בהם לא עובדים וכוללים גם הרבה חגים שלעם ישראל יש בשפע.
אליהו בן-דהן: זמן ממוצע בין דיון לדיון הוא 76 ימים.
אליהו בן-דהן: אני רוצה לציין כאן עובדה מאוד מאוד מעניינת.
אליהו בן-דהן: בניגוד למה שחושבים, בג"ץ הוא לא נגד בתי הדין הרבניים.
אליהו בן-דהן: שלושה אחוזים מכלל העתירות שהוגשו בשנת 2007 נגד בתי הדין הרבניים ונפסקו בהן, התקבלו.
אליהו בן-דהן: 2 מתוך 74 עתירות ואני חושב שזה אומר הרבה.
עמירה דותן: זה הנתון.
עמירה דותן: את הפירוש ניתן אחר כך.
עמירה דותן: אני מבינה שיש פה כל מיני פירושים.
עמירה דותן: אנחנו אחר כך נרחיב כמעט בכל אחד מן הנושאים, חוץ מהנושאים שבין כה וכה הוועדה דנה בהם בהצעות חוק כאלה ואחרות.
עמירה דותן: אני רואה שיש פה הרבה משתתפים אחרים שגם להם יש רצון לומר את דבריהם.
מנחם בן-ששון: יש גם עתירות שנדחו על הסף?
שמעון יעקובי: רוב העתירות נדחו על הסף.
אליהו בן-דהן: ביצענו מחקר בנושא של מסורבות גט, נושא שאוהבים להכות בו את בתי הדין הרבניים לצערנו ללא נתונים אמיתיים.
אליהו בן-דהן: במסגרת המחקר שביצענו בחרנו את כל התיקים הפתוחים עד סוף 2006, דהיינו למעלה משנתיים, ובחנו כמה תיקים פתוחים כאלו יש ואלה הם הנתונים.
אליהו בן-דהן: בסך הכל אנחנו מדברים על קרוב ל-370 תיקים כאשר החלוקה היא 180 מסורבות גט ו-190 מסורבי גט.
עמירה דותן: קודם ציינת שאתם לא עוסקים במחקרים סוציולוגיים, אבל כאן אתה מדבר על מחקר מסורבי גט.
אליהו בן-דהן: זה מחקר שעשינו אותו.
עמירה דותן: זה לא רק מחקר סטטיסטי אלא יש בו גם תכנים.
אליהו בן-דהן: כן, בוודאי.
אליהו בן-דהן: את נתוני המחקר במלואו העברנו ליושב-ראש חבר הכנסת בן-ששון, לבקשתו.
מנחם בן-ששון: זה אחד מהדיונים שאת רוצה לנהל כאן.
אליהו בן-דהן: נושא נוסף שהוא בעל משקל וצריך לשים לב אליו הוא צווי מאסר וצווי הבאה לא מעטים שלא מבוצעים על ידי משטרת ישראל.
עמירה דותן: מה זאת אומרת?
אליהו בן-דהן: זאת אומרת שבתי הדין הרבניים מטילים צו מאסר על מישהו או צו הבאה והמשטרה לא מבצעת אותו.
אליהו בן-דהן: לצערנו בחלק ניכר מהמקרים אנחנו נזקקים להעסיק חוקרים פרטיים שמשלמים להם לא מעט כסף כדי שיבצעו את מה שלכאורה משטרת ישראל הייתה אמורה לבצע.
אליהו בן-דהן: במהלך השנה הזאת אנחנו משפרים מאוד את הנושא של בירור יהדות.
אליהו בן-דהן: התהליך אמור להתקצר.
אליהו בן-דהן: המגמה שלנו היא שמי שיגיע לבית הדין, יגיע לכל היותר פעם אחת עד פעמיים בלבד ובמשך הזמן הזה יוכל לצאת עם מסקנה של בית הדין, האם הוא יהודי או איננו יהודי.
אליהו בן-דהן: במסגרת שיפור השירות לאזרח הכנסנו שירות חדש.
אליהו בן-דהן: יש לנו מערכת מענה טלפוני ממוחשב.
אליהו בן-דהן: אני גאה לציין שאנחנו המשרד הממשלתי הראשון בישראל שהכניס את זה וזה לא קיים בשום משרד ממשלתי אחר אלא בחלק מהבנקים.
אליהו בן-דהן: מדובר במספר טלפון אליו אנשים מטלפנים, מי שיש לו תיק, אומר את מספר תעודת הזהות שלו וגם את הקוד הסודי שהוא קיבל כאשר פתח את התיק, ויכול לקבל נתונים על תיקו האישי.
אליהו בן-דהן: הוא יכול לדעת מתי מתקיים הדיון הבא, יכול לדעת האם ניתן פסק דין בתיקו או לא ניתן, האם הוצא צו, האם הבקשה שלו להקדמת הדיון או לדחיית דיון התקבלה או לא התקבלה.
אליהו בן-דהן: הכל במענה טלפוני.
אליהו בן-דהן: הוא מדבר והמערכת עונה לו.
אליהו בן-דהן: המערכת מקושרת לבסיס הנתונים של מערכת המחשוב של בתי הדין הרבניים וכל אמירה של הפונה מתורגמת כך שהפונה יכול לקבל נתונים.
אליהו בן-דהן: אזרח רגיל שאין לו תיק יכול לקבל נתונים לא על תיק ספציפי אלא נתונים כלליים, אם הוא רוצה לדעת את כתובת בית הדין, אם הוא אומר את שם הישוב שלו, המערכת תאמר לו לאיזה בית דין הוא שייך, מה שעות הפתיחה ונתונים כלליים נוספים.
עמירה דותן: זה רק לפי מספר תעודת זהות או שיש גם קוד?
אליהו בן-דהן: מי שהוא בעל תיק, גם תעודת זהות וגם קוד אישי.
אליהו בן-דהן: אתמול חתמנו על חוזה עם חברת הדואר אחרי תהליך ארוך של מכרז שביצענו.
אליהו בן-דהן: אנחנו הולכים לשנות לחלוטין את מערכת המחשוב של בתי הדין הרבניים.
אליהו בן-דהן: המערכת נקראת מערכת שירה – שיפוט רבני בשם השם – ומערכת מקבילה למערכת במה.
אליהו בן-דהן: אנחנו מקווים שהמערכת תגרום לשינוי דרמטי מבחינת השירות לאזרח.
אליהו בן-דהן: המערכת הזאת, ברגע שהיא תפעל, והיא אמורה לפעול באופן מלא בעזרת השם בעוד שנתיים, כאשר תוך 10 חודשים כבר יהיה פיילוט ראשון באחד מבתי הדין.
אליהו בן-דהן: הכוונה של המערכת הזאת היא שאנשים יוכלו לשלוח בקשות או לפתוח תיקים דרך האינטרנט, כאשר היום האפשרות קיימת רק לעורכי דין.
אליהו בן-דהן: אנחנו נפתח את זה לכלל האזרחים ובכלל האינטראקציה עם בתי הדין תהיה במסגרת מערכת ממוחשבת.
אליהו בן-דהן: המערכת אמורה להקל מאוד על העובדים בבתי הדין הרבניים, היא נותנת לנו אפשרויות רבות לפיקוח וקבלת דוחות עדכניים על דרך עבודת בתי הדין.
מנחם בן-ששון: שאלה טכנית לגבי המערכת המחשובית.
מנחם בן-ששון: אתם מתכוונים שהמערכת הזאת תהיה קשורה גם למערכת הבמות?
מנחם בן-ששון: יהיה ממשק מסוים?
מנחם בן-ששון: הדבר הוא משמעותי לגבי בתי הדין לענייני משפחה ומערכת ההוצאה לפועל.
אליהו בן-דהן: מערכת ההוצאה לפועל תהיה ממוחשבת.
אליהו בן-דהן: למערכת ההוצאה לפועל, למינהל אוכלוסין במשרד הפנים, לביקורת הגבולות, לשירות בתי הסוהר, לבנק ישראל, למשרד הרישוי, לכל הגופים אתם אנחנו עובדים.
מנחם בן-ששון: אבל לא לבמה.
אליהו בן-דהן: אני מניח שיהיה לנו קישור - וזאת המגמה – לפרקליטות לשם טיפול בתיקים שמגיעים לבג"ץ.
אליהו בן-דהן: יחידות סיוע.
אליהו בן-דהן: נושא שהזכרנו אותו בסיור בתל-אביב.
אליהו בן-דהן: לצערנו הרב בבתי הדין הרבניים אין יחידות סיוע.
אליהו בן-דהן: הופץ אחרי מאמצים רבים תסקיר חוק לפני שבועיים ואנחנו מקווים שהנושא יקודם בזמן הקרוב וכאשר יגיע לכאן גם יקבל את הדחיפה הגדולה.
אליהו בן-דהן: נושאים שאנחנו חושבים שיש מקום לקדם לפחות מבחינת נקודת המבט שלנו הם השוואת היקף כוח האדם המינהלי.
אליהו בן-דהן: לצערנו בבתי הדין הרבניים מספר העובדים הוא קטן, אין לנו עובדים ממלאי מקום, ועובד שיוצא למילואים או עובד חולה או עובד שמסיבה כלשהי נעדר, אין לנו שום אפשרות למלא את מקומו ואנחנו מבחינה זאת נמצאים בחוסר יכולת לתת שירות טוב יותר לאזרח.
אליהו בן-דהן: יש לנו בעיה גדולה ברמת המבנים של בתי הדין למרות שהיו שיפורים בשנים האחרונות אבל עדיין זה לא מספיק.
אליהו בן-דהן: אני אשמח אם תוקם מינהלת למבנה בתי הדין כפי שקיימת מינהלת לבתי המשפט ותקדם את זה.
אליהו בן-דהן: אנחנו מקווים שנקדם את כל ענייני החקיקה שתקועים כאן, גם בוועדה וגם בצנרת, ומקווים להגביר את שיתוף הפעולה עם משטרת ישראל בנושא צווי המאסר.
עמירה דותן: זה היה מאוד מקיף.
עמירה דותן: קיבלנו כמה ניירות מסכמים או ניירות עמדה מכמה גופים ואנחנו ניתן להם את זכות ההצגה.
אליהו בן-דהן: אחרי הדברים שייאמרו כאן אנחנו נוכל להשיב על הטענות?
עמירה דותן: אצלי אין טענות, אני מגשרת כך שאצלי אין טענות.
אברהם מיכאלי: אתה לא בחקירה נגדית.
עמירה דותן: כפי שאתה רואה, השולחן הוא שולחן עגול.
עמירה דותן: כמו ששמענו אותך בכבוד, נשמע גם את האחרים בכבוד.
עמירה דותן: אני מניחה שבסופו של הדיון היום נעשה סל של נושאים עליהם אנחנו נבקש לעבוד, לעבד ולהבין כאשר כל פעם נקיים דיון לעומק על נושא אחר ובתוך העומק גם נבין את ההבנות האחרות של נושאים או אפילו של דברים שאתה העלית כאשר הפירוש שלך יכול להיות שונה מפירוש של מישהו אחר וכבר למדנו שהרבה מאוד דברים הולכים לאיבוד בתרגום, וגם כמובן דברים עקרוניים וערכיים שאנחנו שומעים על תפיסות העולם שלנו.
קרן ארקין-חן: אחד הליקויים המרכזיים שאנחנו התמקדנו בו וחושבים שעל הוועדה להתמקד בו הוא הנושא של הטיפול בתביעות גירושין וקיום ואכיפת פסקי דין של גירושין.
קרן ארקין-חן: מראש אני אקדים ואומר שהנתונים, גם הנתונים שהפנינו אליהם והנתונים שיש בידי המרכז הם עד 2007.
קרן ארקין-חן: זאת אומרת, הנתונים של השנה האחרונה שהציג הרב בן-דהן, אני אנסה להתייחס אליהם אבל הם כמובן לא היו בידינו.
קרן ארקין-חן: השנתון הסטטיסטי האחרון שלנו יצא בשנת 2007 והוא התבסס על הנתונים עד אותה שנה.
קרן ארקין-חן: אנחנו עדים למצב בו פסקי דין והחלטות רבות של בתי הדין הרבניים שקובעים שעל הבעל לתת גט לאשתו בכל מיני נוסחים של לשון - אם זאת המלצה, הצעה לגט, כפייה של גט, חובה של גט – לא מקוימים בפועל על ידי הבעלים, דבר שכמובן יוצר תופעה נרחבת, לפי הנתונים שבידינו, של נשים עגונות ומסורבות גט בהקשר הזה אנחנו עומדים על מספר בעיות.
קרן ארקין-חן: הבעיה הראשונה היא שהשימוש בלשון של חיוב לגט או כפיית גט הוא שימוש מועט יחסית עד נדיר לפי הנתונים שאנחנו הצגנו, למרות שבידי בית הדין יש את האפשרות להשתמש והנתונים הוכיחו ששימוש מוגבר בלשון של חיוב או כפייה גם מוביל ליותר גיטין.
קרן ארקין-חן: למשל, בשנת 2005 התקבלו החלטות חיוב בעניינם של 267 זוגות וזאת הייתה עלייה ניכרת יחסית לשנים שקדמו, והחלטות כפייה בעניינם של 8 זוגות בלבד.
קרן ארקין-חן: לעומת זאת, החלטות של פסיקת גט או המלצה לגט התקבלו בעניינם של 3,272 זוגות.
קרן ארקין-חן: כך שעדיין הלשון היא עדינה מדיי לדעתנו וזה כן היה יכול לצמצם את משך הליכי הגירושין.
קרן ארקין-חן: הדבר השני הוא שפרק הזמן שעובר מפתיחת תיק הגירושין ועד לקבלת הגט בפועל הוא ארוך מדיי, דבר שכמובן מגביר את הסבל של שני הצדדים המתדיינים.
עמירה דותן: את מחדדת את הנקודה שכאן אנחנו צריכים את העזרה שלך בקבלת הפילוח.
קרן ארקין-חן: יש לנו הגדרות שונות לתיקים.
עמירה דותן: בואו נבדוק שאנחנו מדברים באותה שפה.
עמירה דותן: אם תהיה לנו אותה שפה ואותה פרשנות, נוכל לדעת האם יש בעיה או אין בעיה ואיפה הבעיה קיימת.
עמירה דותן: תאמרי לנו איך אתם מפרשים את זה.
קרן ארקין-חן: אנחנו עיבדנו נתונים שקיבלנו מבתי הדין ואנחנו הגדרנו תיקים פעילים אחרת ממה שבית הדין מגדיר כתיק פעיל.
קרן ארקין-חן: לפי מה שאנחנו יודעים, בית הדין מעבד את הנתונים כך שתיק לא פעיל הוא תיק שלא הייתה בו חצי שנה איזושהי פעילות או דיון.