GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
צבי ורטיקובסקי: לשיקול דעתו של היושב-ראש אם להמשיך לשלוח הזמנות.
צבי ורטיקובסקי: הייתי רוצה להפנות את תשומת הלב, מתוך הניסיון, לתופעה שאנחנו מוצאים, שיש כשל מסוים בעמידה של שומרי הסף.
צבי ורטיקובסקי: אני אקח לדוגמה דוח שהתפרסם לפני כשנתיים על רכש והצטיידות ברכבת ישראל.
צבי ורטיקובסקי: אם אפשר ללמוד מהניסיון וההלכה, כגון רכבת ישראל, אפשר למצוא שם סדרה של תופעות, החל בקלות שהמנכ"ל מאשר פטורים ממכרזים, דרך הקלות שבה מאשרים ספקים יחידים ואיך מוצאים כל מיני נוסחאות כדי לעקוף הוראות או חובות אמיתיות שמתחייבות לכאורה מהחוק.
צבי ורטיקובסקי: כשזה מגיע לשלב היישום ולשלב הביצוע, תמונת המצב עגומה מאוד, שלא לדבר על מקרים שזה מהווה פגיעה בטוהר המידות, לא תמיד ברמה הפלילית, אבל יש בהחלט סממנים של פגיעה בטוהר המידות.
צבי ורטיקובסקי: לכן נראה לי שיש צורך לחזק את האי תלות שבין ועדת הפטור המשרדית לבין ועדת המכרזים, כדי שאפשר יהיה לחזק את האיזונים ואת הבלמים שבין שתי הוועדות, אם כבר הולכים לאסכולה של הביזור.
צבי ורטיקובסקי: הערה שנייה בדיוק מתקשרת להערה של היושב-ראש בעניין התקשרויות המשך.
צבי ורטיקובסקי: גם שם מצאנו, לדוגמה ברכש קרונות, ברכש קטרים, ואני יכול להביא בתור דוגמה לא רק את רכבת ישראל, אפשר להביא דוגמאות נוספות, שהן בהחלט מופיעות בדוחות של משרד מבקר המדינה.
צבי ורטיקובסקי: הייתי מציע להפנות לזה תשומת לב.
צבי ורטיקובסקי: יש גם מקום להפנות תשומת לב לגופים שחוק חובת המכרזים לכאורה לא חל עליהם.
צבי ורטיקובסקי: כהערת אגב, לאו דווקא בהקשר הזה, הזכיר היושב-ראש את העסקים הקטנים.
צבי ורטיקובסקי: עשינו ביקורת על הרשות לעסקים קטנים, ואם היושב-ראש לא יכעס עלי, אני אזכיר את המוסדות להשכלה גבוהה.
מנחם בן-ששון: שם הכנסנו אותם לחוק.
מנחם בן-ששון: בזמנו נלחמתי נגד המגמה הזאת כראש המוסד להשכלה גבוהה, היום אני שלם עם זה.
איתמר גלפביש: התקנות לא אצלנו.
מנחם בן-ששון: זה לא אצלנו, זה בוועדת החינוך.
מנחם בן-ששון: קראתי את זה.
צבי ורטיקובסקי: אני מציג את זה בתור דוגמאות, כי התשובות שקיבלנו בזמנו מאותן המוסדות, לפחות במסגרת הביקורות שעסקתי בהן, הן מאוד מדאיגות.
צבי ורטיקובסקי: הערה נוספת לתשומת לב.
צבי ורטיקובסקי: גם כשמבקשים, במסגרת כעין הרף עין, אני יכול להזכיר פה בתור דוגמה את פרויקט מזור, שנמצא על סדר-היום של הוועדה לענייני ביקורת המדינה יחד עם הוועדה למדע וטכנולוגיה של הכנסת.
צבי ורטיקובסקי: מבקשים מספקים שרוצים להתחרות בחברת "סאפ" להציג את הפתרונות שלהם, אבל בלי שיש הגדרה מספקת של אפיון או של דרישות של הצרכן, זאת אומרת, יש תופעות שמתפתחות, וכדאי כמעט בזמן אמת ללמוד מהניסיון לגוון.
אסף מסדה: לעניין מה שעורך-הדין בריס הזכיר, ההתייחסות לרכישת מסמכי המכרז להגברת הנגישות.
אסף מסדה: למה לא ליצור מצב שבו יתפרסמו הספציפיקציות הבסיסיות בעיתון או באינטרנט ללא עלות, ואת מסמכי המכרז כרכישה ישאירו עדיין כסינון?
יואל בריס: לא כסינון.
מנחם בן-ששון: לא עונים עכשיו.
מנחם בן-ששון: הצעתי שש הערות, ואמרתי שלא צריך לתת תשובה היום.
אסף מסדה: הערה לעניין התקשרויות המשך.
אסף מסדה: שוב, כמשרד הבינוי והשיכון יש מצבים שבהם, כתוצאה ממיליון ואחד גורמים, שאין טעם לפרט, אנחנו נאלצים להמשיך פרויקט.
מנחם בן-ששון: האילוץ הראשון הוא של תקציב המדינה, הוא של שנה, הם אומרים את זה במפורש.
אסף מסדה: יש מצבים שהקבלן רוצה מאוד-מאוד לבצע את הפרויקט, ויש התקציב המלא, אבל חברה אחרת, קבלן אחר, יושב לו על השטח ומפריע לו לבצע את זה, ואנחנו מגלים שאנחנו צריכים להאריך את הזמן.
יהודה היימן: הרבה דברים נאמרו, אני אשתדל לא לחזור על דברים שנאמרו.
יהודה היימן: צריך לעשות הבחנה בעבודה – וקראתי את אותם 40 עמודים של דוח הצוות הבין-משרדי – בין רכישות של משרדי הממשלה לבין הגופים הלווייניים, כמו עיריות וחברות ממשלתיות.
יהודה היימן: אני מצטרף לדברים שאמר נציג מבקר המדינה.
יהודה היימן: ביום-יום אני נחשף להמון פניות של תעשיינים ומתמודדים במכרזים, ואני אגיד במילה הכי עדינה שאני יכול, ל"התרגילים" שמתבצעים במתן פטורים בחברות ממשלתיות, חלוקת מכרזים ופיצולם, הקטנתם, פטורים גורפים שנעשים ונאמרים.
יהודה היימן: אני בהחלט מברך על כל תהליכי השקיפות וכל מה שהוצע פה גם על ידי יואל בריס וגם על ידי המנכ"ל.
יהודה היימן: לגבי רשויות מקומיות, הזכרת שהרשות לעסקים קטנים, לא חל עליה חוק חובת המכרזים, גם על רשויות מקומיות לא חל חוק חובת המכרזים במתכונת שאנחנו מכירים, אלא חל עליהן חוק העיריות, והגיע הזמן, במסגרת הזאת, שנעשה סדר, ונחיל על כל הרשויות המקומיות את חוק חובת המכרזים במתכונת שאנחנו מכירים.
יהודה היימן: לגבי חברות ממשלתיות, הגדרתי את הדברים.
מנחם בן-ששון: רבותי, תם ולא נשלם.
מנחם בן-ששון: התוודענו לפגישת היכרות ראשונה עם החומר, עם היעדים.
מנחם בן-ששון: אני שמח על העבודה המקצועית.
מנחם בן-ששון: נצטרך את עזרת כל היושבים כאן ועוד מסביב לשולחן כדי להוציא מלאכה מתוקנת תחת ידינו.
מנחם בן-ששון: גבירותי ורבותי, אורחים יקרים, אם חברי כנסת יגיעו, אני כבר מברך אותם, תקנות מרשם האוכלוסין (מחיקת מען לתושבים המחוזקים כלא פעילים), התשס"ז-2007.
מנחם בן-ששון: משרד הפנים, למה אתם צריכים את זה?
ענת פישר-צין: במרשם האוכלוסין של המדינה רשומים כ-5,700 תושבים שהגיל שלהם הוא מעל 110 שנים.
מנחם בן-ששון: השר כתב לי עד גיל 179, ההוא עדיין חי?
רינה נשר: רשום כחי.
ענת פישר-צין: מתוך אותם 5,700 תושבים רק 30 מקבלים קצבה בהתאם לחוק הביטוח הלאומי או לחוק הבטחת הכנסה.
ענת פישר-צין: אנחנו מניחים שמרבית התושבים האלה נפטרו, והפטירה שלהם לא עודכנה במרשם.
ענת פישר-צין: מאחר שהתושבים האלה רשומים במרשם, הם גם מופיעים בפנקס הבוחרים לכנסת.
ענת פישר-צין: זה מעלה חשש שכל מיני גורמים ישתמשו בזהות שלהם על מנת- - -
מנחם בן-ששון: יש לך שבעה בוחרים פעילים.
ענת פישר-צין: על-פי דוח מ-2004 שבעה הצביעו.
אפרת רוזן: את לא יודעת אם השבעה לא פעילים.
ענת פישר-צין: לפי דוח מבקר המדינה השבעה שהצביעו לא קיבלו- - -
אפרת רוזן: את לא יודעת אם הם לא בחיים.
מנחם בן-ששון: לא, מסתמא שהם בחיים, לא יעלה על הדעת שאדם שאינו בחיים לא יצביע...
ענת פישר-צין: התקנות האלה נועדו בעצם לתת פתרון לבעיה הזאת.
ענת פישר-צין: לפי התקנות האלה תושב שגילו מעל 110, ולא מקבל קצבה לפי חוק הביטוח הלאומי או חוק הבטחת הכנסה, תישלח לו הודעה לביתו, ובה הוא יתבקש לעדכן את מענו.
ענת פישר-צין: בהמשך, אם הוא לא יענה על ההודעה הזאת בתוך 60 ימים יתפרסמו מודעות בשלושה עיתונים, שקוראות לאותם אנשים לבוא ולעדכן את המען שלהם או ליצור איזה קשר עם משרד הפנים.
ענת פישר-צין: לאחר שיעברו 30 ימים מיום הפרסום בעיתונים, המען יימחק.
ענת פישר-צין: המשמעות היא שאותו אדם לא ייכלל בפנקס הבוחרים, אבל אותו אדם לא יירשם כנפטר.
ענת פישר-צין: במידה ובעתיד אותו אדם ייצור קשר עם משרד הפנים, ניתן יהיה לעדכן את המען, ובעצם יוחזר לפנקס הבוחרים.
מנחם בן-ששון: התקנה מובנת לי.
מנחם בן-ששון: חשבתם לעשות ביקורי בית אצל שבעה אנשים שהצליחו להגיע, לראות אם הם בסדר, או שזה לא בסמכותכם?
רינה נשר: אין לנו סמכויות חקירה.
מנחם בן-ששון: היועצת המשפטית, לכאורה הדברים פשוטים, ואף על פי כן מה מקור הסמכות לעשות את המהלך הזה?
אפרת רוזן: לעניין מקור הסמכות.
אפרת רוזן: מה ששר הפנים טוען בתקנות זה, שמקור הסמכות זה סעיף 47 לחוק.
אפרת רוזן: סעיף 47 לחוק נותן מקור סמכות מאוד-מאוד רחב, תקנות הנדרשות לביצועו של החוק.
אפרת רוזן: השאלה הנדרשת, לאיזו הוראה בחוק התקנות האלה נדרשות לביצוע.
אפרת רוזן: אני חייבת להודות שהתחבטתי בזה לא מעט, יכול להיות שניתן לראות בזה תקנות לביצוע סעיף 4, הסעיף של ניהול המרשם, של יצירת המרשם, אבל צריך לזכור שמדובר פה בקצה הסמכות, ולא על הגרעין האמיתי של מקור הסמכות.
אפרת רוזן: גם אם נקבל את זה שיש מקור סמכות, מכיוון שסעיף התקנת התקנות הוא מאוד-מאוד רחב, מבחינת חקיקה ראויה אולי נכון היה יותר לעשות מהלך אחר של קביעת מקור סמכות ספציפי, מוגדר בחוק, של סעיף שאומר, מחיקת מען של תושבים לא פעילים, כשהפרוצדורה – כמה עיתונים, כמה זמן צריך לחכות, הודעות וכן הלאה – תיקבע בתקנות, כמו שיש סעיפים אחרים בחוק שקובעים הוראות לעניין מחיקת מען.
אפרת רוזן: שוב, זה במישור הראוי, לא במישור הבלתי אפשרי.
אפרת רוזן: אנחנו חושבים שאפשר למצוא מקור סמכות, אם כי זה מאוד-מאוד קצה מקור הסמכות, אנחנו לא מדברים על גרעין מקור הסמכות.
מנחם בן-ששון: להווה ידוע לכם שהשלמנו רק שלשום, בקריאה השנייה ובקריאה השלישית במליאה, טכניקה של מחיקת מרשם פלילי ומרשם משטרתי.
מנחם בן-ששון: עשינו את זה בחקיקה ראשית ובייסורים רבים.
מנחם בן-ששון: הרי המחיקה היא מחיקה.
מנחם בן-ששון: האם יש איזו דחיפות בעשייה הזאת?
אילת פישמן: ממש כן.
אילת פישמן: הדחיפות נובעת מכך שאנחנו בשנת בחירות, כפי שבוודאי אדוני יודע.
אילת פישמן: פנקס הבוחרים נשלף לראשונה- - -
מנחם בן-ששון: לבחירות בנובמבר.
אילת פישמן: הבחירות לרשויות.
אילת פישמן: מבחינתי זאת שנת הבחירות.
אילת פישמן: פנקס הבוחרים נשלף בשני מועדים.
דוד רותם: למה זאת שנת הבחירות?
תמר אדרי: אילת פישמן היא עובדת משרד הפנים.
אילת פישמן: אני עובדת ברשויות המקומיות, זה תפקידי הרגיל.
אילת פישמן: חוק הבחירות לרשויות המקומיות, החוק שנדון אצל השכנים שלכם בדרך כלל ומטופל שם, קובע שפנקס הבוחרים נשלף בשני מועדים – ביום ה-150 שלפני הבחירות, שזה הפנקס הראשוני, וביום ה-40 לפני הבחירות, שזה הפנקס הסופי.
אילת פישמן: היום ה-150 זה אומר תחילת יוני, וזה אומר שזה מחר בבוקר.
מנחם בן-ששון: גברת פישמן, שם כתוב "דצמבר".
אפרת רוזן: לפי התקנות, כל פעולת מנגנון ההודעות, שעדיין צריך 30 יום ו-60 יום, רק מתחיל מה-1 בדצמבר.
מנחם בן-ששון: זה בעצם בלתי אפקטיבי לחלוטין מה שאנחנו הולכים לעשות פה היום אם דצמבר הוא תאריך היעד.
ענת פישר-צין: התאריך נקבע סוף דצמבר, כי זה סוף שנה, אבל מבחינתנו, בגלל הדחיפות, אפשר לשנות.
מנחם בן-ששון: מה מקור הסמכות לעשות את זה?
מנחם בן-ששון: אני צריך להיות רגוע שאם אנחנו הולכים לעשות חקיקה לא ראויה, נעשה אותה כך שהיא תהיה אפקטיבית.
מנחם בן-ששון: אם היא לא תהיה אפקטיבית, אין טעם בכל המהלך.
אפרת רוזן: מבחינת מקור הסמכות.
מנחם בן-ששון: זה הצד האחר.
מנחם בן-ששון: מקור סמכות מצד אחד, אבל ביצוע מצד שני.
אילת פישמן: אל"ף, אני מבקשת לחלוק בצניעות על הביטוי "לא ראויה" שנכנס לדיון.
אילת פישמן: אני לא חושבת שמדובר בחקיקה לא ראויה.
אילת פישמן: מדובר בנושא שמבקרי המדינה לדורותיהם התריעו עליו חזור והתרע.
אילת פישמן: אנחנו לא יכולים להרוג אדם במרשם האוכלוסין, אנחנו לא נעשה את זה כמובן, אבל אנחנו גם לוקחים פה שולי ביטחון רחבים מאוד-מאוד.
אילת פישמן: זה אדם שלא פעיל במרשם, סיכויי הטעות הם קטנים מאוד.
מנחם בן-ששון: אני לא מתווכח, אני לא שואל על זה.
מנחם בן-ששון: אני אסביר לך אחרי זה איך אנחנו רואים חקיקה ראויה.
מנחם בן-ששון: אני מבקש תשובה מאוד-מאוד קונקרטית.
מנחם בן-ששון: היה ובעוד עשר דקות יש לכם התקנות, השאלה שלי היא, האם אתם מסוגלים להפוך אותן לאפקטיביות לבחירות לרשויות המקומיות, ותתני לי בבקשה את לוח-הזמנים.
מנחם בן-ששון: איך אתה רואה אותו?
מנחם בן-ששון: אני מניח שזה לוח זמנים מדויק מאוד מבחינתך.
אילת פישמן: אני רואה את לוח הזמנים כך, שמחר בבוקר, בהנחה שהתקנות אכן מאושרות, מתחילים לעשות את כל התהליך שהתקנות קובעות, ואפילו אם לא נספיק לשליפה הראשונה, בוודאי נספיק לשליפה השנייה.
מנחם בן-ששון: האם דצמבר לא מפריע לך?
אילת פישמן: לא מפריע לי.
דוד רותם: הוא מפריע לך.
דוד רותם: איך תשלחי את ההודעות?
אילת פישמן: אני רוצה להתחיל לפעול היום.
אפרת רוזן: את לא יכולה, את יכולה רק בדצמבר.
דוד רותם: תתחילי לפעול היום, אבל לא תוכלי לשלוח הודעות לאותם אנשים שאת מבקשת למחוק אותם, הלא פעילים, כי בתקנות כתוב שב-1 בדצמבר תשלחי את המכתב.
מנחם בן-ששון: אלא אם כן את רוצה לשנות גם את התקנה הזאת, אני מוכן לשמוע בקשה או הוראת שעה, תקנת רגע.
אילת פישמן: לפי מה שהבנתי, ואולי אני טועה, מדובר על שני הסדרים: הסדר קבוע והסדר לקראת הבחירות.
נסים אליאסף: בשוטף, כל שנה, אנחנו מתכוונים שכל מי שיגיע לגיל 110 באותה השנה, לטפל בזה.
אפרת רוזן: זה לא מה שהתקנות אומרות.
אפרת רוזן: התקנות כרגע אומרות שתהליך המחיקה מתחיל ב-1 בדצמבר, משם סופרים 30 יום וסופרים עוד 60 יום.
אפרת רוזן: אם אתם מעוניינים שזה יהיה רלוונטי לנובמבר, המשמעות היא שצריך עכשיו לעשות תיקון מבחינת המועדים.
אפרת רוזן: השאלה, אם התיקון יהיה רלוונטי מה-1 במאי, האם עדיין תספיקו.
מנחם בן-ששון: אני באמת שואל שאלה לתכלית.
מנחם בן-ששון: אתם יודעים שיש איזו ועדה שחוקקה חוק, יש אפילו אנשים שמתעניינים בו, על עישון במקומות ציבוריים.
מנחם בן-ששון: הסתבר אחרי זה שבעניין הקנס היתה בעיה, לקח עוד חודשיים, הטילו קנסות לא נכונים, כל מיני תקלות.
דוד רותם: יש איזו ועדה שתיקנה את זה ברוב טעותה, והטילה קנסות גבוהים.
מנחם בן-ששון: קראתי לזה באותו יום "הרוב האציל".
אילת פישמן: הרעיון להבנתי, שיש ההסדר השוטף, שמדי שנה בתאריך X ירוץ כל התהליך.
רינה נשר: אין קדושה ב-1 בדצמבר.
מנחם בן-ששון: תנו לי תאריך, זה הכול.
דוד רותם: אילת פישמן, בסעיף 2 של התקנות כתוב: ישלח ב-1 בדצמבר של כל שנה הודעה בכתב.
דוד רותם: אז יש 60 יום, יש פרסום ועוד 30 יום.
אילת פישמן: לפי מה שהבנתי, יש גם הוראת שעה.
נסים אליאסף: אם אנחנו משנים את ה-1 בדצמבר ל-1 במאי כהוראת שעה- - -
דוד רותם: לא צריך הוראת שעה, במקומכם הייתי עושה את זה באופן קבוע אחת לשישה חודשים.
אילת פישמן: השנה לא נוכל לעשות את זה ב-1 באפריל, מן הסתם, כי 1 באפריל זה יום שלישי הקרוב.
אילת פישמן: נעשה את זה ב-1 במאי.
דוד רותם: הייתי מציע לכם לעשות את זה שישה חודשים לפני מועד הבחירות, אז ישלח משרד הפנים הודעה וכן הלאה.
אפרת רוזן: עדיף לא להיות תלויים במועד בחירות.
דוד רותם: אני מאוד רוצה להיות תלוי במועד בחירות.
אפרת רוזן: אם מקדימים, אם משנים את זה.
אילת פישמן: כשאנחנו אומרים "מועד בחירות", זה כל מועדי הבחירות.
אילת פישמן: מועד בחירות לכנסת, כידוע לנו, זה דבר שאתה לא יכול לדעת עליו, ברוב המקרים, שישה חודשים מראש.
אילת פישמן: ברשויות, אתה יודע חמש שנים מראש.
דוד רותם: כל התקנות האלה, לדעתי, הן לא חקיקה ראויה.
דוד רותם: אני כבר מזמן, במשך 30 שנה, כל מערכת בחירות,
דוד רותם: נתקל באותן טענות של זיופים, שמתים מצביעים ושהם לא קיימים, וכאשר אנחנו בודקים את זה מתברר שזה עורבא פרח.
דוד רותם: עם כל הכבוד לשרים לשעבר, ליושבי-ראש הנהלות בנקים לשעבר ולמבקרי מדינה לשעבר, הטענות האלה הן לא טענות נכונות.
דוד רותם: לכן החשש הגדול שלי הוא שיש פה בעיה הרבה יותר חמורה.
דוד רותם: נניח שאני כבר בן 110, עברתי מהבית שלי לגור במעון לקשישים או בדיור מוגן, ואתם תשלחו את ההודעה אלי הביתה.
דוד רותם: זה לא יגיע לשום מקום, ואז תפרסמו את זה בעיתון, אבל בעוונותי הרבים אני כבר לא רואה בגיל 60, אל תחכו לגיל 110, אני גם לא אקרא את העיתון, ואני לא אודיע לכם.
דוד רותם: בסופו של דבר בדרך נורא טכנית שללתם זכות יסוד של אדם להשתתף בבחירות.
דוד רותם: תבואו ותגידו לי שאתם הולכים לבדוק, נפנה לכל קשיש כזה וננסה לאתר אותו.
דוד רותם: אין דבר כזה שאדם נפטר במדינת ישראל ולא נמחק מהמרשם – בית חולים מוציא תעודת קבורה, כדי להיקבר צריך רישיון קבורה ממשרד הבריאות שמדווח לכם.
דוד רותם: איך יכול להיות שאדם מת ואין רישום?
אילת פישמן: יש תשובה לזה, יש אפילו תשובה לא רעה.
מנחם בן-ששון: אנחנו עוסקים בשאלה מהותית שהעלה חבר הכנסת רותם.
מנחם בן-ששון: אני לשאלה שלו, גם אלווה משאלה, אולי לא 110, אולי כדאי לרדת לגיל 100.
דוד רותם: להפך 120.
מנחם בן-ששון: אני אך ורק בסעיף 2, אני רוצה לפתור את הבעיה הזאת, אני מבקש מזור לדצמבר.
מנחם בן-ששון: אם נכתוב מאי כקבוע, האם מבחינת
מנחם בן-ששון: כם זאת בעיה?
אילת פישמן: ממש לא.
אפרת רוזן: לפני שניגע בגוף התקנות, כשאנחנו רואים שהן עדיין רלוונטיות לבחירות לרשויות המקומיות, שתי הערות.
אפרת רוזן: חבר הכנסת רותם, אני אחזור בקצרה על מה שאמרתי לפני שנכנסת לעניין מקור הסמכות.
אפרת רוזן: הטענה היא שזה סעיף 47 לחוק מרשם האוכלוסין, מדובר על כל דבר הדרוש לביצועו של החוק, העליתי תהיות אם זה מקור סמכות מספיק, אמרתי שאני כן רואה את זה כמקור סמכות מספיק, וזאת היתה הכוונה שלי מבחינת ראוי לא ראוי, אם לא הובנתי נכון.
אפרת רוזן: יש כנראה מקור סמכות, אבל מדובר בקצה מקור הסמכות ולא בגרעין של מקור הסמכות.
אפרת רוזן: איזה הוראה של חוק המרשם אנחנו מבצעים?
אפרת רוזן: אמרתי שאפשר אולי לראות את סעיף 4 כהוראה שאנחנו מבצעים לעניין הזה.
אפרת רוזן: לגבי אופן ההתמודדות עם הבעיה של התחזות לאחר, זה מה שהתקנות מנסות להתמודד איתה.
אפרת רוזן: ברור שלא מדובר בהתמודדות ישירה עם הבעיה הזאת.
אפרת רוזן: התמודדות ישירה עם הבעיה, המשמעות שלה היתה להדק את הפיקוח בוועדות הקלפי.
אפרת רוזן: יש מספיק הוראות פליליות שאומרות מה קורה אם מישהו מתחזה לאדם אחר, מה גם שכנראה, כמו שחבר הכנסת רותם אמר, הבעייתיות היא מצומצמת.
אפרת רוזן: מדובר על חקיקה מאוד קזואיסטית שבפני עצמה יש בה בעייתיות, כי החקיקה כזאת, וצריך לזכור את זה.
אפרת רוזן: גם צריך לזכור כמובן את ההשלכה של התקנות כאלה לעניין הזכות לבחור ולהיבחר, בגלל זה צריך להסתכל על התקנות בצורה זהירה.
אפרת רוזן: אני אביא דוגמה נוספת לדוגמה של חבר הכנסת רותם לאפשרות למשל לפגוע בזכות לבחור.
אפרת רוזן: ניסינו לחשוב על כל מיני דוגמאות, אלה קצת דוגמאות תיאורטיות, אבל אני אביא דוגמה נוספת.
אפרת רוזן: אדם שעלה לארץ בגיל 110, החליט לבוא לארץ-ישראל בשביל לבלות כאן את סוף ימיו, אין לו תקופת הכשרה בשביל לקבל גמלה לפי הביטוח הלאומי, יכול להיות שהוא מבוסס דיו בשביל לא לקבל הבטחת הכנסה, לכאורה מדובר על תושב שמוחזק כלא פעיל, הוא לא רואה טוב, לא קורא עברית, ולכן הוא לא רואה את ההודעות בעיתונים, המען שלו יימחק מהמרשם.
רינה נשר: לעולים חדשים אין תקופת הכשרה, הם ישר יכולים.
אפרת רוזן: יש מספיק דוגמאות אחרות.
דוד רותם: יורד שירד מהארץ בגיל 70 וחזר בגיל 110, יש לו תקופת הכשרה.
ענת פישר-צין: ממינהל האוכלוסין מגיעים לאותה כתובת.
אפרת רוזן: היתה טעות בכתובת.
אפרת רוזן: גם אתם לא טוענים שלא יכולות להיות בעיות, הרי יכולים להיות מקרים של אדם שייפול לגדר הדבר הזה.
אפרת רוזן: רוב הסיכויים שהוא יגלה שהמען שלו נמחק כשהוא בא לבחור, והוא לא נמצא בפנקס הבוחר.
אפרת רוזן: הטענה, שברגע שהוא יבוא הוא יוכל להירשם אחר כך בלשכת מינהל האוכלוסין והמען שלו יחזור למרשם האוכלוסין זה נכון, רק שזה לא יעזור לו לבחור באותה מערכת בחירות.
דוד רותם: זה יתגלה בדרך כלל אחרי שישלפו את הפנקס ואנשי המפלגות יקבלו אותו.
דוד רותם: פתאום יזהו שהוא איננו.
נסים אליאסף: יש ערר.
דוד רותם: זה יהיה כבר אחרי המועד.
נסים אליאסף: לא.
דוד רותם: מי ניהל בחירות אני או אתה?
דוד רותם: אני אומר לך שזה כבר אחרי המועד.
דוד רותם: אני יודע מתי אנחנו מתחילים לעשות את זה.
אפרת רוזן: בשל הבעייתיות הזאת גם יצרנו קשר עם אנשי הממשלה לפני הדיון, ואם מחליטים לאשר את חקיקת המשה הזאת, יש כמה מנגנונים נוספים שאנחנו מציעים.
אפרת רוזן: אני חושבת שזה בהסכמה, כדי לנסות ולגרום לכך שהתקנות יפגעו כמה שפחות.
דוד רותם: האם מישהו יכול להגיד לי כמה כאלה יש?
נסים אליאסף: 5,711 איש.
אפרת רוזן: רשומים מעל 110.
דוד רותם: 5,711 איש ניצחו את הבחירות?
דוד רותם: בשביל זה אנחנו עושים את כל הדבר הזה?
דוד רותם: אם אחד חי, עדיף ש-5,711 מתים יבואו להצביע ולא שתיקחו מאחד מהם את הזכות.
מנחם בן-ששון: על זה אין איש חולק, אבל ההנחה היא שאנחנו עושים פרוצדורה שהיא פרוצדורה תקינה.
אפרת רוזן: אני מציעה שנתחיל לקרוא את התקנות ונוכל לראות אם יש תיקונים שהוועדה תרצה להכניס.
אפרת רוזן: "בתוקף סמכותי לפי סעיף 47 לחוק מרשם האוכלוסין, התשכ"ה-1965, ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה: בתקנות אלה, "תושב שמוחזק כלא פעיל" – תושב שגילו הרשום במרשם האוכלוסין הוא מעל מאה ועשר שנים, ואשר נמצא כי לא משתלמת לו גמלה לפי חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ"ה-1995, או לפי חוק הבטחת הכנסה, התשמ"א-1980.
אפרת רוזן: (א).
אפרת רוזן: מנהל מינהל האוכלוסין ישלח באחד בדצמבר" – נשנה את זה ל-1 במאי – "של כל שנה הודעה בכתב לכל תושב שמוחזק כלא פעיל, בה יודיעו לו על הכוונה למחוק את מענו הרשום במרשם האוכלוסין; ההודעה תישלח למענו הרשום של תושב כאמור במרשם האוכלוסין.
אפרת רוזן: " מספר הערות.
אפרת רוזן: קודם כול, חשבנו שנכון שההודעה תהיה בדואר רשום, והבנתי שאין התנגדות לנושא הזה.
אפרת רוזן: אם זה מקובל על הוועדה, זה יוסף.
אפרת רוזן: היה דבר נוסף, שאתמול בלילה, אני חייבת להודות, חשבתי עליו, בשביל לנסות לוודא שאנחנו לא מפספסים פה אנשים, למרות שאנחנו עושים את המנגנון של ביטוח לאומי והבטחת הכנסה.
אפרת רוזן: חשבתי שנכון אולי לדרוש פנייה במקביל גם לרשות המקומית לגבי המען של אותם תושבים.
אפרת רוזן: הרי ברשות המקומית יש למשל, פקידי סעד שעובדים ברשות המקומית, שהם מטפלים באנשים שהם בגיל כזה, ויכול להיות שיש להם נתונים לגבי אנשים כאלה.
מנחם בן-ששון: אין שום בעיה לפי הבנתי.
מנחם בן-ששון: דרך אגב, למה אנחנו לא כותבים תאריך עברי?
סטנלי פישר: אפשר לכתוב, אין בעיה.
מנחם בן-ששון: א' באייר.
מנחם בן-ששון: הייתי כותב ה' באייר, אבל לא נאה שביום העצמאות נשלח הודעות.
אפרת רוזן: נבקש שתוסף הוראה שהמשמעות שלה שמנהל מינהל האוכלוסין יפנה במקביל לרשות המקומית לקבל מידע בדבר מענו של התושב שמוחזק כלא פעיל.
תמי אדרי: באפריל?
רינה נשר: אפשר לעשות במקביל, לא הייתי מעכבת את זה.
אפרת רוזן: זה יכול להיעשות במקביל.
מנחם בן-ששון: אני מקבל, כי הרי יש 60 יום.
אפרת רוזן: "(ב) מי שנשלחה אליו הודעה לפי תקנת משנה (א) יודיע בתוך 60 ימים מהתאריך המצוין בהודעה כי הוא מתגורר במענו הרשום במרשם האוכלוסין או במען אחר בישראל.
אפרת רוזן: " אחת ההערות שהיתה לנו שצריך להקים פה מנגנון הודעות נגיש לאזרח, בכל זאת מדובר על מישהו מבוגר מאוד, והוצע שזה יהיה בלשכת מינהל האוכלוסין שקרובה למקום מגוריו.
דורית ואג: זה לא כל כך נגיש.
דורית ואג: מתי היית שם בפעם האחרונה?
דורית ואג: אולי הוא עבר לגור אצל הבת שלו בעיר אחרת.
דורית ואג: מה אכפת לך שזה יהיה בכל לשכה של מינהל האוכלוסין?
מנחם בן-ששון: גברת פישמן, מה הבעיה שלכם לשלוח שליחים, 5,711 שליחים.
מנחם בן-ששון: דרך אגב, זה יהיה פחות בפעם הבאה.
דוד רותם: לאן ישלחו?
מנחם בן-ששון: לכתובת.
דוד רותם: בכתובת הזאת הוא לא גר.
נסים אליאסף: הרבה מהמענים זה ירושלים או תל-אביב.
נסים אליאסף: יש כאלה שאין אפילו כתובת.
מנחם בן-ששון: במקום שיש כתובת, תשלחו שליח.
דוד רותם: אם אין כתובת, הוא לא יכול להופיע בפנקס.
נסים אליאסף: יש שם היישוב.
דוד רותם: באיזה כתובת קלפי הוא מופיע?
אילת פישמן: 990, זה אנשים שאין להם קלפי מפורט.
דוד רותם: בבחירות האחרונות, בקלפי 990, כמה הצביעו מתוך 5,711?
דוד רותם: הרי זו קלפי מיוחדת.
תמי אדרי: זו תמיד קלפי מצורפת, אז אנחנו לא יכולים להגיד לך בדיוק כמה הם הצביעו, אבל ודאי שמעט.
דוד רותם: את יכולה בדיוק לבדוק.
תמי אדרי: בדרך כלל זו קלפי שצירפו אליה עוד קלפי.
דוד רותם: אני יכול לראות מפנקס הבוחרים של הקלפי המצורפת.
תמי אדרי: אם תרצה, אפשר לבדוק את זה מדויק.
מנחם בן-ששון: האם אפשר למצוא מנגנון למשלוח שליח ל-5,711 איש?
ענת פישר-צין: לא, ראשית יש בעיה תקציבית.
מנחם בן-ששון: כסף?
אילת פישמן: לגמרי כסף, אנחנו לא מתביישים להגיד את זה שאנחנו עניים.
דוד רותם: כמה אנשים הצביעו בקלפי 990 שצורפה?
דוד רותם: אתם יכולים לבדוק את זה בקלות.
דוד רותם: על מה אנחנו מדברים?
דוד רותם: האם אנחנו מדברים על בעיה?
מנחם בן-ששון: אתה אמרת קודם, זה לא משנה, אחד הוא בעיה.
דוד רותם: לדעתי, מתוך 5,700 האלה, אולי עשרה הצביעו.
מנחם בן-ששון: שישה, אנחנו יודעים בדיוק.
ענת פישר-צין: שבעה.
דוד רותם: הם חיים?
נסים אליאסף: אני לא יודע.
דוד רותם: תלכו לבדוק.
מנחם בן-ששון: הם אומרים שאין להם תקציב לשלוח לשבעה אנשים.
דוד רותם: שבעה אנשים – תלכו לבדוק אם הם קיימים.
רינה נשר: אין לי סמכויות חקירה בחוק.
אפרת רוזן: אני לא מבינה, ללכת לבדוק אם זה המען.
אפרת רוזן: יש למנהל המרשם סמכות לבדוק אם הרישום תקין.
אפרת רוזן: בשביל לבדוק את אימות המרשם של שבעה אנשים, אפשר- - -
אילת פישמן: אנחנו לא יודעים מי השבעה אנשים האלה, לא מדויק מה שנאמר כאן.
רינה נשר: את רשאית לדרוש ממי שמסר הבהרות, הודעות, תצהירים.
אפרת רוזן: אי אפשר לבדוק אם הוא באמת גר שם?
רינה נשר: אני מדברת על טענות שנטענו, שאין לנו סמכויות חקירה.
מנחם בן-ששון: ההוצאה לפועל למשל, שולחת ניירות, והיא בודקת.
אילת פישמן: יש לה בחוק סמכויות חקירה, ולנו אין.
מנחם בן-ששון: זה צריך בחקיקה ראשית, חבל לעשות את זה בתקנות.
מנחם בן-ששון: צריך לטפל בזה בחקיקה ראשית.
מנחם בן-ששון: אנחנו נטפל בזה.
מנחם בן-ששון: תנסחו לנו אתם מה שאתם רוצים בחקיקה הראשית, ותקבלו את זה מהר הרבה יותר מאשר הבחירות הקרובות לרשויות המקומיות.
אפרת רוזן: השאלה היא שוב על תקנת משנה (ב).
אפרת רוזן: האם אנחנו דורשים שההודעה תהיה למקום מסוים?
אפרת רוזן: כרגע התקנה אומרת שמי שנשלחה אליו הודעה, יודיע בתוך 60 יום, ולא כתוב לאיפה יודיע.
אילת פישמן: כשאני באה לשנות מען, יש כללים שקובעים איפה אני מודיעה את ההודעה שלי, זה לנוחותו המרבית של אותו אדם.
אילת פישמן: אם את רוצה לכתוב, נכתוב.
אילת פישמן: ברור שזה בדרך שהכי קלה לו.
אילת פישמן: אנחנו יכולים מעבר לזה, כשאנחנו שולחים לו את ההודעה, לצרף לו מעטפה שיחזיר.
אפרת רוזן: צריך לעשות את זה כמה שיותר נגיש לאזרח שהוא בן 110.
אפרת רוזן: לא נוסיף אמירה מפורשת בעניין הזה.
אפרת רוזן: "(ג) לאחר שחלפו 60 ימים מיום שליחת ההודעה בכתב, מנהל מינהל האוכלוסין יפרסם בשלושה עיתונים יומיים, מהם אחד בשפה הערבית, הודעה על כוונה למחוק ממרשם האוכלוסין את מענם של תושבים המוחזקים כלא פעילים, שלא יודיעו על מענם בתוך 30 ימים מיום הפרסום; תושב כאמור שלא הודיע על מענו בישראל עד 30 ימים לאחר הפרסום, מענו יימחק ממרשם האוכלוסין.
אפרת רוזן: " גם פה היו לנו שתי הערות, שהבנתי שהן מקובלות על משרדי הממשלה.
אפרת רוזן: ראשית, לקבוע שמדובר על עיתונים בעלי תפוצה רחבה, לדרוש את זה בחקיקה בצורה מפורשת.
אפרת רוזן: חשבנו שאולי נכון שאחד מהם יהיה ברוסית.
אילת פישמן: אנחנו מתחילים להיכנס לאיזו שפה.
אילת פישמן: ברגע שיש שתי שפות רשמיות בישראל, בהן אנחנו משתמשים, וזהו, ולא בשום שפה אחרת.
מנחם בן-ששון: השפה הרשמית זה ברור, אבל בכל זאת אתם רוצים להיות גם אפקטיביים.
אילת פישמן: הרעיון בפרסום, זה לאו דווקא שאותו אדם יקרא בעצמו, כי כפי שחבר הכנסת רותם אומר, הסיכויים שאותו אדם יקרא עיתונים, נמוכים.
אילת פישמן: הרעיון הוא גם לעורר מודעות, אם יש קרובי משפחה, אם יש מישהו שמכיר את אותו אדם, שזה יקפוץ לו לעיניים.
דוד רותם: "יימחק ממרשם האוכלוסין".
דוד רותם: מה עם שמו?
דוד רותם: הוא יישאר רשום בשם בלי כתובת?
אילת פישמן: בוודאי.
דוד רותם: ואז, כשנשלוף את הפנקס- - -
אילת פישמן: הוא לא יישלף, כי אין לו מען.
אילת פישמן: על מנת להישלף, אתה חייב שיהיה לך מען כלשהו.
דוד רותם: אני אצביע נגד התקנות האלה.
דוד רותם: אנחנו עושים כאן מעשה נוראי.
דוד רותם: אתם אומרים שאדם חי, אבל אתם לוקחים לו את זכות הבחירה.
דוד רותם: תחליטו.
דוד רותם: אם אתם מחליטים שהוא לא חי, תמחקו אותו מהמרשם, תביאו חקיקה ראשית או תקנות שאומרות שאדם כזה נמחק מהמרשם.
נסים אליאסף: אין מחיקה למרשם, גם נפטר הוא רשום.
דוד רותם: תרשמו אותו כנפטר.
דוד רותם: לא יכול להיות שבאופן טכני תיקחו לי את הכתובת ולא תאפשרו לי לבחור.
מנחם בן-ששון: אתה יכול לרשום אותו כחס כתובת.
מנחם בן-ששון: למשל, יוסף כהן – חסר כתובת.
דוד רותם: רק פגעת לו בזכות הבחירה.
דוד רותם: את זה אני לא רוצה.
דוד רותם: (חה"כ דוד רותם יצא)
מנחם בן-ששון: אני מאשר את התקנות.
מנחם בן-ששון: תודה רבה, התקנות אושרו.
אילת פישמן: החלטנו על א' באייר.
אפרת רוזן: ותחילתן של התקנות ביום פרסומן.
מנחם בן-ששון: אני מאשר.
עמירה דותן: בימי חמישי יש לי העונג לנהל את ישיבות הוועדה, שעוסקות כולן בנושא של פיקוח ווידוא שהחוקים שחוקקו בבית הזה אכן מתקיימים, אם יש בעיה לקיים אותם, מדוע, איך ולמה.
עמירה דותן: היום אנחנו דנים בחוק מעניין מאוד, שלמדתי אותו תוך כדי שיעורי בית לדיון של הבוקר, והנכון ביותר לשמוע מהמשטרה.
עמירה דותן: האם חלפה שנה מאז שחוקק החוק?
אפרת רוזן: שנה מאז שהתקנות נכנסו לפועל.
עמירה דותן: שנה של עבודה.