GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
איתמר גלבפיש:
"עד למועד הזה, עד למועד הקובע, ימשיכו לכהן בתפקידם חברי בית הדין המשמעתי הארצי ובתי הדין המשמעתיים והמחוזיים מכהנים ערב תחילתו של חוק זה, ולעניין כהונתם ימשיכו לחול ההוראות לפי החוק העיקרי כנוסחו ערב תחילתו של חוק זה".
איתמר גלבפיש:
הוראת המשך הכהונה נובעת מכיוון שבעוד 4 חודשים מסתיימת הכהונה שלהם, אם אני מבין נכון, ולכן נדרשת הוראה מיוחדת להמשך הכהונה.
איתמר גלבפיש:
"חברי ועדת האתיקה הארצית וועדות האתיקה המחוזיות ימונו לראשונה לפי סעיף 18ב לחוק העיקרי כנוסחו בסעיף 10 לחוק זה עד המועד הקובע" – כלומר, תוך שנה – "ויתחילו לכהן בתפקידם במועד זה".
איתמר גלבפיש:
כלומר, יש פה כניסה ביחד של הוועדות המחוזיות ושל חברי בתי הדין המשמעתיים.
איתמר גלבפיש:
הפרקליטים מכניסה מדורגת באמת כמו שאמר היושב-ראש.
איתמר גלבפיש:
"הפרקליטים ימונו לראשונה לפי סעיף 18ד לחוק העיקרי כנוסחו לפי סעיף 9 לחוק זה עד ליום כ"ג בתמוז התשס"ט, 15 ביולי 2009".
איתמר גלבפיש:
בדקתי.
איתמר גלבפיש:
אני אישית בדקתי את 15 באפריל.
דרור ארד-איילון:
תקבע מועד לוועדת מינויים.
דפנה גלוק:
אנחנו לא צריכים מועד לוועדת מינויים כי יש לנו את הסד של המינויים האחרים.
דפנה גלוק:
אנחנו יודעים שאנחנו צריכים למנות כמה שיותר מהר.
מנחם בן-ששון:
אבל תחייבי מינוי.
דרור ארד-איילון:
ועדת מינויים תקום עד ה-1 בינואר כדי שיהיה לה זמן.
מנחם בן-ששון:
היה לנו סיפור של ועדת מינויים אחרת.
מנחם בן-ששון:
שבעה אנשים, זה הדבר החדש.
מנחם בן-ששון:
הייתה לי בעיה מול משרד המשפטים, עם כל הכבוד, בדיוק בסוגיה של ועדת מינויים ואחרי כן מערכות נתקעו תקיעה גדולה.
איתמר גלבפיש:
חברי ועדת המינויים ימונו עד 1 בינואר 2009.
מנחם בן-ששון:
למה לא שלושה חודשים מיום כניסת החוק לתוקפו?
דפנה גלוק:
הדבר היחיד שאני יכולה לומר הוא שזה יהיה יותר פשוט מאשר בוועדה ההיא.
איתמר גלבפיש:
שלושה חודשים מיום כניסת החוק לתוקפו?
דרור ארד-איילון:
העיקר שיהיה תאריך.
איתמר גלבפיש:
מכיוון שלגבי הפרקליטים קבעתם תאריך ספציפי, אפשר לקבוע גם לזה תאריך ספציפי או לחילופין לקבוע להוא תאריך של 3 חודשים לאחר המועד הקובע.
דפנה גלוק:
רצית תאריך כי רצית שזה יסתדר לך עם התקציב.
דפנה גלוק:
אפשר לומר שלושה חודשים לאחר המועד.
דרור ארד-איילון:
הסכמתי לכל.
דרור ארד-איילון:
אני לא רוצה שהמועדים יהיו מכשול.
דרור ארד-איילון:
אני רק רוצה שיהיו מועדים.
מנחם בן-ששון:
סכמו ביניכם ותודיעו לנו.
דרור ארד-איילון:
זה מסוכם.
איתמר גלבפיש:
לא, זה לא מסוכם.
איתמר גלבפיש:
אני לא הבנתי מה אני כותב ולכן זה לא מסוכם.
דפנה גלוק:
דרור, אתה רצית שהפרקליטים יהיו במועד שיוכלו להיכנס לתקציב.
דרור ארד-איילון:
אני בדקתי את זה ואני לא חושב שתהיה בעיה תקציבית עם העניין הזה.
דרור ארד-איילון:
אני לא רוצה להפוך את זה למכשול.
דרור ארד-איילון:
אם תהיה לי בעיה אחרי כן כשאני חוזר ללשכה ויאמרו לי שלא מספיק הזמן, יש לנו זמן לקריאה שנייה ושלישית.
דרור ארד-איילון:
אני רוצה לבוא עם נייר סופי של הוועדה.
איתמר גלבפיש:
אני כותב תוך שלושה חודשים מהמועד הקובע?
איתמר גלבפיש:
על איזו גרסה אנחנו מחליטים?
דפנה גלוק:
כן.
דפנה גלוק:
תוך שלושה חודשים מהמועד הקובע ואם יש בעיה, נחזור ונבקש הוראת שעה.
איתמר גלבפיש:
בסעיף (א) המוצע, יהיה למעשה סעיף (ב) עוד מעט כי ועדת המינויים תבוא לפניו, אנחנו הולכים על גרסה א' שעניינה עד תום 12 חודשים מיום תחילתו של חוק זה ולא על גרסה ב'.
איתמר גלבפיש:
בסעיף (ג) המוצע, שיהיה אחרי כן סעיף (ד), הפרקליטים ימונו לראשונה לפי סעיף 18ד לחוק העיקרי כנוסחו עד שלושה חודשים לאחר המועד הקובע".
דפנה גלוק:
תוך שלושה חודשים מהמועד הקובע.
איתמר גלבפיש:
"תחילתם של סעיפים 61א, 63, 70 ו-71 לחוק העיקרי כנוסחם בסעיפים 12, 13, 18 ו-19(3) לחוק זה בהתאמה במועד הקובע".
מנחם בן-ששון:
אתה צודק.
איתמר גלבפיש:
הם כבר הגישו ראיות מסוימות בהסתמכות על כך שזה לא פתוח.
איתמר גלבפיש:
זה נראה לי הגיוני להכניס את זה רק מעתה ואילך.
דרור ארד-איילון:
תחשוב על מקרה גבולי.
דרור ארד-איילון:
ועדת האתיקה יכולה להחליט רק בגלל שזה יהיה בדלתיים פתוחות ולא להגיש תיק גבולי.
איתמר גלבפיש:
נכון.
מנחם בן-ששון:
זאת גם ההגינות הפרוצדורלית.
מנחם בן-ששון:
יש הסכמה ואין ויכוח.
איתמר גלבפיש:
"סעיף 71 לחוק העיקרי כנוסחו בסעיף 19(1) ו-(2) לחוק זה או סעיף 41(ג) לחוק הנוטריונים כנוסחו בסעיף 24(1)(א) לחוק זה לפי העניין יחולו על קובלנה החל ביום תחילתו של חוק זה".
איתמר גלבפיש:
אלה הסעיפים שמחליפים את בית המשפט העליון בבית המשפט המחוזי.
איתמר גלבפיש:
"אם במועד זה טרם חלפה תקופה להגשת ערעור על פסק דינו של בית הדין המשמעתי הארצי בעניינה ולא הוגש ערעור כאמור".
דרור ארד-איילון:
ערעור שהוגש ולא התחיל בו הדיון?
איתמר גלבפיש:
ילך לערכאה.
איתמר גלבפיש:
ילך לעליון.
איתמר גלבפיש:
אם הגשת ערעור, זה ילך לערעור.
איתמר גלבפיש:
אם טרם חלפה ולא הגשת, ילך למחוזי.
אברהם מיכאלי:
לעליון אסור לערער?
מנחם בן-ששון:
מותר.
איתמר גלבפיש:
לא, הוא לא יכול.
דרור ארד-איילון:
סמכות ייחודית.
אברהם מיכאלי:
אם הערכאה המחוזית הופכת לערכאה שווה?
איתמר גלבפיש:
לא, היא לא יכולה להוריד את זה.
איתמר גלבפיש:
אין בכלל סמכות.
מנחם בן-ששון:
סעיף 78 המפורסם.
אברהם מיכאלי:
לא, שם זה משהו אחר.
אברהם מיכאלי:
שם זה העברת תיקים.
אברהם מיכאלי:
אגב, זה קרה בעבר.
דרור ארד-איילון:
אם העליון יחליט שהוא מפרש את זה כאילו יש לו סמכות, הוא יחליט כך.
דרור ארד-איילון:
לדעתי אין כל כך הרבה מקרים.
איתמר גלבפיש:
הוא תמיד יכול לתת אורכה להגשת ערעור ואז לומר שיגישו את זה למחוזי.
דרור ארד-איילון:
אתה לא רוצה רק על קובלנות חדשות?
איתמר גלבפיש:
נראה לי שזה כלל פרוצדורלי.
דרור ארד-איילון:
זה לא כלל פרוצדורלי.
איתמר גלבפיש:
כל עוד אין פסק דין?
דרור ארד-איילון:
המצב היום הוא אנומליה, אבל יבוא אדם ויאמר שכאשר הוא הועמד לדין, הוא ידע שיש לו שהות עד לערעור, עד שישעו אותו.
דרור ארד-איילון:
זה שינוי כללי המשחק תוך כיד משחק.
מנחם בן-ששון:
אני חשבתי שזה נותן לך יותר מרחב כבית דין.
דרור ארד-איילון:
כך היה לך עיכוב ביצוע אוטומטי.
איתמר גלבפיש:
עם אפשרות להשעיה זמנית לפי סעיף 68א.
דרור ארד-איילון:
גם בת הדין תמיד יוכל להחליט שהוא נותן במקרה הזה עיכוב ביצוע.
איתמר גלבפיש:
זה בדיוק מה שאמרתי קודם.
איתמר גלבפיש:
"לעניין קובלנות שהוגשו טרם המועד הקובע, יראו את ועדת האתיקה הארצית וועדות האתיקה המחוזיות כאילו באו במקומם של הוועד הארצי או ועד מחוזי כקובל או מערער לפי העניין החל במועד הקובע".
מנחם בן-ששון:
תרשמו לי את נקודות המחלוקת, חוץ מסעיף 9, או שאין.
איתמר גלבפיש:
דומני שאין.
דרור ארד-איילון:
תשלום לנציגי ציבור.
מנחם בן-ששון:
זה הוכרע.
איתמר גלבפיש:
זה הוחלט.
איתמר גלבפיש:
אני העליתי היום נקודות שנשארו להכרעת הוועדה.
מנחם בן-ששון:
אני לא הייתי בדיון, אבל התקבל סיכום.
אברהם מיכאלי:
החלטנו שכן ישלמו.
מנחם בן-ששון:
אפשר אבל לא חובה.
איתמר גלבפיש:
אמרנו שהסעיף קובע את האפשרות לקבוע את הכללים בעניין הזה.
איתמר גלבפיש:
הוא לא קובע חובה אלא הוא קובע את האפשרות שלפעמים בלי הסעיף אתה יכול לאשר.
אברהם מיכאלי:
הסעיף מאפשר לשר המשפטים לקבוע כללים לתשלום.
מנחם בן-ששון:
המחלוקת נשארה לגבי סעיף 9.
איתמר גלבפיש:
המחלוקת היחידה היא לגבי סעיף 9, 65א(ב).
מנחם בן-ששון:
שלושתנו ניכנס לחדר אחר כדי לא להפריע לכם וננסה להגיע לסיכום.
מנחם בן-ששון:
אתם צריכים לגמור לנסח את סעיף הערעור של בית המשפט המחוזי.
מנחם בן-ששון:
אנחנו מחדשים את הישיבה.
מנחם בן-ששון:
אני מקווה שסיימתם את ניסוח הסעיף.
מנחם בן-ששון:
בהיוועצות של חברי הכנסת של הקואליציה והאופוזיציה, חברי הוועדה, אנחנו מבקשים להחזיר את הגלגל וללכת לפי הצעת משרד המשפטים.
מנחם בן-ששון:
קרי, בית הדין יהיה כוועדות משמעת, הוא יהיה בדלתיים סגורות אבל שייכנס בו נציג ציבור.
מנחם בן-ששון:
הצעתי היא שנציג הציבור ייבחר על ידי ועדת המינויים בה יש איזונים לכל מיני גופים והיא תעסוק גם במינוי הזה.
דרור ארד-איילון:
עמדת לשכת עורכי הדין שהתקבלה עוד בשלב המוקדם התנגדה לרעיון הזה.
דרור ארד-איילון:
אני שומע את ההצעה המשותפת של הוועדה.
מנחם בן-ששון:
קשה לי לפתוח עוד סעיפים של סגירת דלתיים.
דרור ארד-איילון:
אני מבקש שתהיה לי הזדמנות להציג לפחות את עמדת הוועדה לוועד המרכזי ואם הוא מתנגד, לפחות נדע שהוא מתנגד אד-הוק.
מנחם בן-ששון:
אני מאוד מבקש לקבל עמדה במהלך השבוע.
דרור ארד-איילון:
אני מקווה.
דרור ארד-איילון:
ביום שלישי יש לנו ישיבה ואני אדבר עם ראש הלשכה כדי להעלות את זה בישיבה.
דרור ארד-איילון:
נעביר לכם את התשובה בכתב.
איתמר גלבפיש:
החלטנו להוסיף סעיף חדש לחוק, סעיף 71א שיאמר: "בית המשפט של ערעור רשאי לתת כל הוראה שבית דין משמעתי מוסמך לתת אותה".
איתמר גלבפיש:
זה יכסה גם את העניין הזה לכל ההוראות האחרות שאפשר לחשוב עליהן.
דרור ארד-איילון:
בית המשפט ובית הדין.
איתמר גלבפיש:
לבית המשפט ממילא יש את הסמכויות.
מנחם בן-ששון:
אין לנו מחלוקת על כל סעיפי החוק, חוץ מאשר בסעיף אחד.
מנחם בן-ששון:
נשמע עמדה ונחליט.
מנחם בן-ששון:
שלום לכולם, אני פותח את ישיבת ועדת החוקה.
מנחם בן-ששון:
בבקשה, גברתי.
סיגל קוגוט:
אתחיל עם השיירים של הישיבה הקודמת.
סיגל קוגוט:
לגבי פעילות פוליטית שגרתית מה שהסתמן כאן זה לא לתקן את חוק המתנות, אלא לחכות לתיקון הגדול של משרד המשפטים, גם בגלל שהוא עתיד לבוא יחסית מהר וגם בגלל שאם נעשה עכשיו תיקון נצטרך ליצור הוראות של זיקה בין התיקון להוראות החוק הקיים, שעתיד להשתנות ממילא.
סיגל קוגוט:
זה כבר יהפוך לשביל צדדית שהופך לדרך ראשית.
סיגל קוגוט:
יחד עם זאת, חברי הכנסת אישרו הוראה שלגבי פעילות פוליטית שוטפת, ראשית, אסור להשתתף בכספי תרומות של הבחירות לצורכי פעילות פוליטית שוטפת.
סיגל קוגוט:
שנית, אסור לקבל תרומות לצורך הפעילות הפוליטית השוטפת.
סיגל קוגוט:
שלישית, מאידך גיסא, לא יראו כפעילות שגרתית בתקופה שאינה תקופת בחירות כהוצאות ותרומות לצורכי בחירות.
סיגל קוגוט:
מה שנשאר זה שתי סוגיות, שהתחלנו להעלות אותן אבל לא גמרנו להכריע בהן.
סיגל קוגוט:
אחת היא הוראה שאני שכתבתי, לגבי הפעילות השוטפת, שחבר הכנסת גדעון סער שאל.
סיגל קוגוט:
ההוראה היא בעמוד 5.
סיגל קוגוט:
"מועמד שהוא נבחר הציבור רשאי להוציא הוצאות במגבלות האמורות בפרק זה בלבד.
סיגל קוגוט:
הוצאה שהוציא לפני תחילתה של תקופת הבחירות למימון מערכת הבחירות שלו תחשב כחלק מההוצאה הכוללת שלו".
סיגל קוגוט:
למה הכנסתי את ההוראה הזאת?
סיגל קוגוט:
שמא מישהו יקנה לפני הבחירות לצורכי הבחירות, ישמור את זה, ישלם לפני ויגידו - - -.
סיגל קוגוט:
לכן, אני חושבת שיש טעם בהוראה הזאת.
סיגל קוגוט:
למרות שלפעמים תישאל שאלה האם זה נחשב פעילות שגרתית או האם זו פעילות למערכת בחירות, לכן פונים למבקר המדינה בשאילתות.
סיגל קוגוט:
יש גם את ההוראה שפעילות שגרתית לא תחשב כפעילות לצורכי בחירות, אבל אם מישהו קונה 500,000 חולצות שכתוב עליהן "פרופסור בן-ששון לראשות הממשלה" ושומר את זה באיזה מחסן, הוא יתקשה להגיד שזוהי הפעילות השוטפת שלו, וגם צריך שהוא יתקשה.
שמואל גולן:
היה לנו את זה עם אחת המפלגות, שחילקה קמעות.
מנחם בן-ששון:
קמעות זה חלק מחופש הדת.
מנחם בן-ששון:
התרנו את זה עכשיו.
שמואל גולן:
רכשו את זה לפני וניסו לגלגל ולהגיד שזה היה במערכת הבחירות הקודמת.
שמואל גולן:
אמרנו להם: לא, אתם ממשיכים לחלק את זה, כולל ספרוני תהילים.
סיגל קוגוט:
אז אני מבקשת שהסיפא הזאת תיכנס.
סיגל קוגוט:
דבר נוסף שעלה, דווקא בגלל שלא מתקנים את חוק המתנות, כי משרד המשפטים מתכנן רפורמה, עלתה השאלה האם להגביל את תקרת השוטף.
מנחם בן-ששון:
זה נכון שתהיה רפורמה, אבל עד שתגענה רפורמות אני מעוניין לסגור פרצות, ולחומרה, כמו שעשיתי בהוראת השעה הקודמת.
מנחם בן-ששון:
אם את הולכת בכיוון הזה, נחה דעתי.
סיגל קוגוט:
זה הכיוון.
סיגל קוגוט:
למרות שאני מודה שיש כאן מגבלה על חופש הביטוי – כל הגבלה על הוצאות נחשבת גם הגבלה על חופש הביטוי – אבל אתם יכולים להגביל בסכום סביר, שמהכרות עם החיים הפוליטיים הוא לא סד שאי-אפשר לעמוד בו.
סיגל קוגוט:
באופן מעשי זה יעורר הרבה פחות שאלות של חוק המתנות, כי אם מגבילים גם את השוטף עולות פחות שאלות שמנסים להלבין מתנה.
סיגל קוגוט:
זו שאלה שנשאלה בסוף הדיון הקודם.
סיגל קוגוט:
שמתי כאן גרסה להחלטתכם, אם כי אחר כך חשבתי שצריך לשפץ אותה.
מיכאל איתן:
אנחנו מדברים על זה שאם מישהו הופך להיות יועץ של נתניהו, אז זו מתנה אסורה ומלבינים אותה על ידי זה שקוראים לו יועץ.
מיכאל איתן:
אני מכיר את הסוגיה, יש לי עמדה נחרצת.
מיכאל איתן:
אם רוצים לחסל את מעמד חברי הכנסת, תקראו לכל פעולה התנדבותית תרומה; אדם יעמוד עם שלטים אז הוא תורם; אדם יעשה שירותים כרואה חשבון או מנהל חשבונות בהתנדבות אז הוא תורם.
מיכאל איתן:
תעשו את כל זה – זה יהיה נהדר.
מנחם בן-ששון:
אולי הפתרון הוא שמתירים לאדם לעמוד עם שלט בדרכים?
סיגל קוגוט:
אנחנו מדברים על השאלה האם לעשות תקרת שוטף.
סיגל קוגוט:
.
סיגל קוגוט:
החליטו לא לתקן את חוק המתנות, כי זה יוליך אותנו לכיוונים שהחוק ישתבש.
סיגל קוגוט:
השאלה היא האם לקבוע תקרה להוצאות בשנה רגילה.
סיגל קוגוט:
האם אתה אומר שכל מה שנותנת המדינה לראש עיר, לחבר כנסת, לראש ממשלה, חוץ מזה אתה רוצה לקבוע איזה סכום מסוים.
מיכאל איתן:
מה האלטרנטיבה?
סיגל קוגוט:
שאין הגבלה.
מיכאל איתן:
אז מה עשינו?
סיגל קוגוט:
זאת השאלה, כי לגבי תקופת בחירות קבענו סדים, עכשיו אנחנו בפעילות הפוליטית השוטפת.
סיגל קוגוט:
השאלה היא האם אתה רוצה לקבוע תקרה להוצאות של נבחר ציבור במשך שנה.
מיכאל איתן:
אני מאוד קנאי לתת לאנשים אפשרות להתנדב, וזה שווה כסף.
מיכאל איתן:
אני מאוד קנאי נגד זה שיהפכו את ההתנדבות לתרומות.
מיכאל איתן:
לא אכפת לי שיהיה מנגנון שאדם יוכל לתת פעולה ותחשבו שזה שווה כסף, אבל יש גג מסוים.
מיכאל איתן:
זאת אומרת, אם בן-אדם מוכן לתרום 10 שעות עבודה בחודש, אז אני מקבל.
מיכאל איתן:
אתם רוצים לקרוא לזה תרומה להפוך את זה לגג?
מיכאל איתן:
בסדר.
מיכאל איתן:
אם בן-אדם שהמשכורת שלו היא 10,000 שקלים בחודש עובד שנה שלמה בהתנדבות - זו תרומה מעל המותר.
מיכאל איתן:
ככה נראה לי המנגנון.
מנחם בן-ששון:
העיקרון הוא עיקרון של הגבלה.
אופיר פינס-פז:
מה שעשה עכשיו נתניהו – אני לא יודע, אני ניזון מהעיתון - שהוא שילם מכספו האישי ליועצים שלו - - -
מיכאל איתן:
לא זאת הבעיה.
מיכאל איתן:
נגיד שהיועץ לא קיבל כסף, התנדב.
אופיר פינס-פז:
אבל הוא כן קיבל כסף.
סיגל קוגוט:
זה חל גם על זה.
סיגל קוגוט:
אם אם אדם הוציא 200,000 שקל, זו תקרה שנתית שנכנסת בתוך זה.
מיכאל איתן:
נכון, אם יש תקרת הוצאה.
מיכאל איתן:
לכן אני רוצה לשכנע אותו שתהיה תקרת הוצאה.
מנחם בן-ששון:
מוכרחים תקרה, אחרת זה יהיה דבר שאין לו סוף.
מיכאל איתן:
אנחנו נכנסים לעניין שדברתי עליו אז, של אדם שרוצה להתמודד לראשות הממשלה, ואין לך דרך להפריד בינו לבין חבר כנסת רגיל.
סיגל קוגוט:
בתקופת בחירות תהיה לך דרך להפריד, אבל לא לפני זה.
אופיר פינס-פז:
אתם נכנסים לסוגיה מאוד מורכבת ומאוד מסובכת.
אופיר פינס-פז:
קודם כול, הסיפור של נתניהו – אני מצטער שאני משתמש בשמו, זה פשוט עלה – הוא סיפור מעניין, בהנחה שמה שנכתב נכון.
אופיר פינס-פז:
שאלת השאלה האם אדם יכול להעסיק על חשבונו, לא על חשבון קופת הציבור.
מיכאל איתן:
ברור שהוא יכול.
אופיר פינס-פז:
לא יודע.
אופיר פינס-פז:
אם תהיה תקרה אז בוודאי.
אופיר פינס-פז:
שאלה שניה, איך עושה את זה.
מיכאל איתן:
להתנדב מותר?
אופיר פינס-פז:
לפי דעתי, כן.
מיכאל איתן:
אבל אם התנדבות זו תרומה, אז אסור לו גם את זה.
מיכאל איתן:
אתה אומר ככה: אם מיכאל איתן לוקח את אופיר פינס לעבוד אצלו, לוקח מהחסכונות של אשתו ומשלם לאופיר פינס: אומרים שמיכאל איתן לא בסדר.
מיכאל איתן:
אסור לו.
מיכאל איתן:
אם הוא אומר: אני מתנדב לעבוד אצלך, מה עכשיו?
מיכאל איתן:
אז בטח ובטח שאסור לי.
אופיר פינס-פז:
אתה לא יכול להתנדב לעבוד אצלי.
אופיר פינס-פז:
או שאתה עובד אצלי או שאתה מתנדב.
מיכאל איתן:
מתנדב, אבל זו תרומה.
אופיר פינס-פז:
לטענתי, לא.
שמואל גולן:
קבענו בזה הלכה פעם.
שמואל גולן:
אמרנו שאנחנו לא נגד התנדבות, אבל אם מקצועו של המתנדב הוא המקצוע בו הוא נותן את השירות – אם עורך דין הולך להיות היועץ המשפטי - זו תרומה.
שמואל גולן:
אבל אם הוא הולך להיות יועץ - זה בסדר גמור.
אופיר פינס-פז:
לדוגמה, אם מתנדבים מחברי מפלגת העבודה תומכים בי ודיברו עם שני אנשים בטלפון כדי שיתמכו בי - - -
שמואל גולן:
אנחנו לא נגד מתנדבים בכלל.
שמואל גולן:
קבענו בזה כבר הלכה.
מיכאל איתן:
אם עורך דין רוצה להגיש למען הציבור בג"ץ בנושא שאתה מעוניין בו, הפרשנות הרחוקה – כמו שפרשה היועצת המשפטית הקודמת של הכנסת – שזו תרומה.
מיכאל איתן:
זה לא בסדר בעיניי.
אופיר פינס-פז:
מאז כמעט פסלו עתירות של חבר כנסת.
אופיר פינס-פז:
אני חושב שזה גרם לנזק גדול.
אופיר פינס-פז:
מאז אין יותר עתירות.
סיגל קוגוט:
זה גרוע בהכרח שאין עתירות?
מנחם בן-ששון:
אני חושב שיש פה שתי שאלות.
מנחם בן-ששון:
שאלה אחת היא אם מותר לקבל התנדבות בכלל.
מנחם בן-ששון:
שאלה שניה, בהנחה שמותר, מה הנפח.
מנחם בן-ששון:
ההנחה שלי היא שמותר, רק צריך לתת לזה שיעור.
סיגל קוגוט:
השאלה של פעילות צד ג' תלך אתך לכל אורך הדרך, גם בתקופת בחירות וגם בתקופה שוטפת; מתי משהו נחשב התנדבות; מתי הוא בכלל לא קשור אליך ומתי הוא עובד בשבילך.
מיכאל איתן:
אבל את טועה, אנחנו לא מדברים על צד ג', אנחנו מדברים על צד ב'.
סיגל קוגוט:
מתי זה נחשב שזה של צד ב' ומתי זה נחשב של צד ג'.
מיכאל איתן:
כשב' אומר:
מיכאל איתן:
אני רוצה לעבוד בלשכה שלך, תחת הנחיותיך, בהתנדבות או בשכר, זה א' ו-ב'.
מיכאל איתן:
כש-ב' יושב בבית שלו ומרים טלפונים לטובת המועמד, והמועמד בכלל לא יודע – זה צד ג'.
אופיר פינס-פז:
אני רוצה להגיד דברים קצת אחרים.
אופיר פינס-פז:
עניין המכסות או התקרות הוא מאוד מורכב.
אופיר פינס-פז:
נגיד שנתניהו לא היה מעסיק את היועצים שלו מכספו הפרטי, אלא היה מעמיס אותם על קופת הליכוד.
אופיר פינס-פז:
זה בסדר?
אופיר פינס-פז:
זה לא בסדר?
אופיר פינס-פז:
זה בתקרה?
אופיר פינס-פז:
לא בתקרה?
שמואל גולן:
היינו בודקים, ואם זה עומד בקריטריונים זה בסדר.
אופיר פינס-פז:
ראש הליכוד רוצה להעסיק במקום שלושה יועצים 50 יועצים.
אופיר פינס-פז:
מה אתם יכולים להגיד?
שמואל גולן:
לא היינו אומרים כלום.
אופיר פינס-פז:
אבל אם יש תקרה - - -
מיכאל איתן:
גם בתקרה אתה לא יכול להגיד כלום, כי הוא יועץ של הליכוד, לא של נתניהו.
אופיר פינס-פז:
מי קבע?
מיכאל איתן:
הוא מקבל משכורת מהליכוד, הוא עובד בליכוד.
אופיר פינס-פז:
הוא עובד בלשכת יו"ר הליכוד, אז הוא יועץ של הליכוד או של נתניהו?
אופיר פינס-פז:
הרבה יותר קל לי שבחוק הזה יהיה כתוב לחבר כנסת אסור להעסיק עובדים מעבר למה שהכנסת הקצתה לו.
אופיר פינס-פז:
שר לא יעסיק עובדים מעבר למה שנציבות שירות המדינה קבעה לו.
מיכאל איתן:
והליכוד?
מיכאל איתן:
אסור לו להעסיק יותר עובדים כי נתניהו נותן להם הוראות מה לעשות?
אופיר פינס-פז:
יש באמת שאלה לגבי מספר יועצים שיש - - -
מיכאל איתן:
אתה מגביל יועצים?
מיכאל איתן:
לא יקראו לו יועץ, יקראו לו ראש מטה ההסברה של הליכוד.
אופיר פינס-פז:
לא יעזור, יש שאלה ויש כללים לגבי מה שמותר ומה אסור לנבחרי ציבור, שהם נושאי משרה מפלגתית.
אופיר פינס-פז:
אני זוכר שעל הרכב שקיבלתי מהכנסת - שאני חושב שהמפלגה מימנה חלק מההוצאות – לגבי מה הפעילות של המפלגה.
אופיר פינס-פז:
אלה לא דברים מובנים מאליהם, ויש שאלה כמה יועצים וכמה עוזרים יכול להעסיק נבחר ציבור שיש לו תפקיד מפלגתי רשמי.
אופיר פינס-פז:
זו שאלה.
סיגל קוגוט:
נכון, אבל זה לא קשור למימון מפלגות.
סיגל קוגוט:
זה לא בגלל דיני מפלגות.
אופיר פינס-פז:
בעיניי, הקצבת התקרה יוצרת בעצם רצפה.
אופיר פינס-פז:
אתם רוצים לחסום, אבל אתם פותחים פתח גדול, שלא קיים היום.
אופיר פינס-פז:
לא במקרה זה שנתניהו העסיק שני אנשים על חשבונו היה כותרת ראשית, כי אין פתח כזה.
מיכאל איתן:
כי זה נתניהו וזה "ידיעות אחרונות".
אופיר פינס-פז:
בסדר, אני מסכים אתך שגם זה קשור לעניין, אבל כשאתם קובעים תקרה אתם יוצרים רצפה, שלא קיימת היום.
אופיר פינס-פז:
אולי היא לא בניגוד לחוק, אבל היא לא לגיטימית, אני לא יודע שעושים אותה.
אופיר פינס-פז:
אתם אומרים לי – ולכל אחד אחר - שמעכשיו אביא עוד 150,000 שקלים מאיזשהו מקום.
אופיר פינס-פז:
אז מי שעשיר יש לו יותר תנאים, ומי שפחות עשיר יש לו פחות תנאים?
סיגל קוגוט:
להיפך, היום אין תקרה.
סיגל קוגוט:
מי שעשיר יכול להוציא הון.
אופיר פינס-פז:
אבל לא עושים את זה.
אופיר פינס-פז:
נתניהו עשה את זה - תפסו אותו.
אופיר פינס-פז:
אני מציע לקבוע הוראה מסודרת, שאסור להוציא בתקופה שאינה תקופת בחירות שום הוצאה נוספת.
סיגל קוגוט:
רק קשר עם הציבור, שהכנסת נותנת?
מיכאל איתן:
אבל זה לא יכול להיות.
מיכאל איתן:
מגיע ללשכה שלי מתנדב כל יום רביעי, עונה על פניות ציבור.
מיכאל איתן:
עובד אצלי כבר שנה.
אופיר פינס-פז:
אני לא רואה בזה שום בעיה.
מיכאל איתן:
אבל זו תרומה.
אופיר פינס-פז:
זו לא תרומה, זה לא מקצוע נדרש.
שמואל גולן:
זו לא תרומה, לא מקצוע נדרש.
שמואל גולן:
זה מתנדב.
מיכאל איתן:
ואם בן-אדם יגיד לי שבמקום שהוא יבוא הוא ישלח מישהו אחר שיבוא?
אופיר פינס-פז:
זו תרומה.
אופיר פינס-פז:
זה אסור, כי זה כספי תאגיד, שהוא משלם עליהם במקומך.
מיכאל איתן:
אין כאן שום תאגיד, הוא משלם מכספו הפרטי.
מיכאל איתן:
אתם מדברים על כך שלחבר כנסת אסור לקבל תרומה; אסור לו להעסיק אנשים, גם לא מכספו הפרטי; שמותר לו לקבל מתנדבים, בתנאי שאינם עוסקים בתחום עיסוקם.
מנחם בן-ששון:
ואינם במקצוע מבוקש.
מיכאל איתן:
מה זה מקצוע מבוקש?
מיכאל איתן:
אני לא מבין מה זה.
שמואל גולן:
זה רואה חשבון שנותן שירותי ראיית חשבון או עורך דין שנותן שירותי יעוץ משפטי.
שמואל גולן:
זה הכול.
מנחם בן-ששון:
אני חושב שצריך לתת מרחב, משום שאם נסגור לחלוטין נגרום לכך שאנשים יחשבו שהכול מותר.
מיכאל איתן:
הם יעקפו את החוק.
מנחם בן-ששון:
נכון, ואז יעקפו גם את הליבה ולא רק את השוליים.
אופיר פינס-פז:
אז הם יסתבכו, כמו שנתניהו הסתבך עכשיו.
מנחם בן-ששון:
רבותי, אנחנו גם יורים, גם הורגים, ואולי אפילו שופטים את האנשים בדרך.
מנחם בן-ששון:
אני רוצה להציע הצעה שיש בה סבירות, נדמה לי שגם היינו בה בפעם הקודמת.
מנחם בן-ששון:
חבר הכנסת פינס התנגד אליה.
מנחם בן-ששון:
אני מציע שנגדיר נפח, הגדרתי אותו שהוא כנפח ההוצאות לבוחר – אם אתם רוצים שזה יהיה פי שניים, אפשר שיהיה פי שניים.
מנחם בן-ששון:
זה יהיה נפח ההוצאות בשגרה וממנו אסור לעלות, ובתוכו אתה צריך לחשב גם את מה שמותר לקנות וגם מה שמקבלים בהתנדבות.
מנחם בן-ששון:
תמיד יהיו שאלות, אז יש פרה רולינג.
מנחם בן-ששון:
תמיד אפשר להגיד שלא רוצים לשערך משהו, כי זה זוטי דברים, אז אחר כך צריך יהיה לעמוד על זה למשפט או לדין העיתונאות.
מנחם בן-ששון:
אבל זה נפח שאפשר לחיות בו, זה 100,000 שקלים בשנה או 90,000 שקלים בשנה.
מנחם בן-ששון:
אחר כך גם נראה מאיפה מותר להביא את הכסף, אבל קודם מה מותר להוציא.
מנחם בן-ששון:
זה נראה לי סביר, וכך אפשר לחיות.
מיכאל איתן:
אני בדעה שלך, אבל אני ספקן ביחס לדברים האלה.
מיכאל איתן:
אני מקשיב למה שחבר הכנסת פינס אומר.
מיכאל איתן:
הוא לי שעד היום, גם אם היו חריגות, זה לא היה בנורמה.
מיכאל איתן:
90% מהפוליטיקאים חיים בלי לגייס כספים נוספים, מוציאים את הדף לבוחר ובזה נגמר העניין.
מיכאל איתן:
ברגע שתעשה חוק שאומר שמותר להוציא עד 100,000 שקלים תתחיל תחרות משוגעת.
מיכאל איתן:
כל אחד יגיד שהוא צריך לגייס 100,000.
סיגל קוגוט:
לגייס אסור.
סיגל קוגוט:
זה להוציא.
מיכאל איתן:
אז מאיפה הוא יביא את זה?
סיגל קוגוט:
ממשכורת.
אופיר פינס-פז:
מהבית, זה כל העניין.
אופיר פינס-פז:
זה מה שהם רוצים, שמי שיש לו כסף יוכל להוציא, ומי שאין לו יאכל אותה.
אופיר פינס-פז:
מה זה הדבר הזה?
סיגל קוגוט:
גם היום מי שיש לו הסף יכול להוציא.
שמואל גולן:
זה אחד הדברים שהערנו, שמי שיש לו כסף יכול להביא מהבית.
מיכאל איתן:
שנים הוצאתי מכספי על מנת לממן את הפעילות הציבורית שלי.
מיכאל איתן:
עכשיו אני כבר לא, די.
אופיר פינס-פז:
גם אני.
אופיר פינס-פז:
אצלי זה עניין של דוגמה אישית, אני פונה לתורמים, אז אני קודם מראה שאני תורם.
מיכאל איתן:
אני לא מדבר על בחירות.
מנחם בן-ששון:
סכום של 50,000 נוח לי.
סיגל קוגוט:
סכום של 50,000, שלא כולל מה שמעמידה המדינה או הרשות המקומית לרשות הנבחר.
סיגל קוגוט:
זה לא כולל רכב, קשר עם הציבור, מכתבים.
סיגל קוגוט:
בבחירות זה כללים אחרים, מדובר כאן על השוטף.
סיגל קוגוט:
אני מוסיפה בסעיף 6 סעיף נוסף שאומר את זה.
אופיר פינס-פז:
אבל אי-אפשר לצבור את זה.
סיגל קוגוט:
זו לא הכנסה, זו הוצאה.
סיגל קוגוט:
אם לא הוצאת – לא הוצאת.
סיגל קוגוט:
מותר לך להוציא 50,000 בשנה חוץ ממה שמעמידה המדינה לרשותך.
נורית ישראלי:
אפשר לצבור את זה?
נורית ישראלי:
שנה ראשונה לא הוציא, שנה שניה לא הוציא, שנה שלישית להוציא 150,000 שקלים.
סיגל קוגוט:
אם לא אכתוב כלום, אי-אפשר לצבור את זה.
סיגל קוגוט:
אם הם רוצים לצבור, אני צריכה לכתוב את זה במפורש.
מיכאל איתן:
כתוב שזה תקרת הוצאה שנתית של 50,000, אז איך אפשר להגיד שזה 60,000?
מיכאל איתן:
50,000 זה 50,000.
נורית ישראלי:
ביקשתי להבהיר.
אופיר פינס-פז:
התשובה היא לא, אי-אפשר לצבור.
סיגל קוגוט:
זה כמו חוק מימון מפלגות, שיש שוטף ויש בחירות.
מיכאל איתן:
אני מבקש שיהיה כתוב על המתנדבים.
סיגל קוגוט:
אז בואו נדבר על זה לחוד, כי זה לכל אורך החוק.
אופיר פינס-פז:
יש את ההלכה של המבקש לגבי ההתנדבות בכתב?
שמואל גולן:
יש הלכות בכתב, שנקבעו בתקופתו של גולדברג.
שמואל גולן:
נהפוך הוא, אנחנו מעודדים מתנדבים.
סיגל קוגוט:
נעשה דיון מיוחד על זה.
סיגל קוגוט:
נעבור לעמוד 10.
סיגל קוגוט:
ביקשתם מדרגות, תגידו לי אם הן נראות לכם.
סיגל קוגוט:
רציתם שהמכסימום יהיה 600,000 שקלים.
מנחם בן-ששון:
אני רואה את הפרוצדורה בצורה הבאה: נגמור את החוק, נעביר לסיעות לשבועיים דיון ויחזירו לנו אותו עם הערות כתובות.
אופיר פינס-פז:
לא נראית לי הפרוצדורה.
מנחם בן-ששון:
מדרגה 2 מיותרת.
אופיר פינס-פז:
יש חוסר היגיון מוחלט בין מדרגה 4 ל-5.
אופיר פינס-פז:
כשהפער הוא רק 50,000 שקלים בין 10,000 בעלי זכות בחירה ל-50,000 זה אבסורד מוחלט.
אופיר פינס-פז:
זה לא יכול להיות.
מיכאל איתן:
זה צריך ללכת עם בסיס ותוספת מצטברת ככל שעולים וירידה שולית.
סיגל קוגוט:
אפשר לעשות את זה.
מנחם בן-ששון:
אבל אתה לא יכול לעשות את זה פר גולגולת.
מיכאל איתן:
כן.
מיכאל איתן:
תגיע לאותם סכומים אבל המעבר יותר מדורג, לא חד.
מנחם בן-ששון:
אני חושב שציבורית זה נכון יותר.
מיכאל איתן:
לדעתי, גם בסוף צריך לשים משהו.
מיכאל איתן:
לא יכול להיות שמ-140,000 זה יישאר 600,000 שקלים, ואם יהיו 250,000 בעלי בחירה זה יהיה גם 600,000 שקלים.
מיכאל איתן:
אז תוסיפו עוד שקל על כל בוחר, שיהיה משהו.
שמואל גולן:
בבחירות לשלטון המקומי המימון היום הוא 49 שקלים לבוחר.
שמואל גולן:
הם רוצים להוריד את זה ל-33 שקלים, אבל זה עדיין לא עבר.
מיכאל איתן:
אנחנו לא יכולים להרשות את זה.
מיכאל איתן:
זו הייתה שחיתות, אני לא יודע איך עשו את זה כל הזמן.
מנחם בן-ששון:
אז למה לא 10 שקלים לבוחר?
מיכאל איתן:
במספרים הקטנים צריך לתת יותר, אחר כך נותנים פחות.
סיגל קוגוט:
אחר כך יהיה חמישה שקלים לבוחר.
מנחם בן-ששון:
אני לא מבין למה צריך שם כסף בכלל.
מיכאל איתן:
על 500 איש כבר יש הוצאה.
מנחם בן-ששון:
תן לי דוגמה של מפלגה עם 500 איש.
סיגל קוגוט:
לשינוי היו 150 בוחרים, ובגללם עשו את זה.
שמואל גולן:
זכות הבחירה פה היא לגוף הבוחר.
שמואל גולן:
יש מפלגות שהגוף הבוחר שלהן יכול להיות 100 איש.
שמואל גולן:
במפלגות הערביות הגוף הבוחר יכול להיות 100 איש.
מנחם בן-ששון:
הגוף הבוחר הוא מרכז המפלגה?
שמואל גולן:
כן.
מנחם בן-ששון:
למה אי-אפשר ללכת לפי מתפקדים?
מנחם בן-ששון:
כי יש מפלגות שאין להן מתפקדים?
סיגל קוגוט:
אבל המפלגה עדיין צריכה להגיד מה מספר הבוחרים שלה.
סיגל קוגוט:
היא צריכה להעביר לכם את זה בהודעה.
שמואל גולן:
הם מעבירים בהודעה לפעמים על הגוף הבוחר.
שמואל גולן:
החוק מדבר על הגוף הבוחר.
סיגל קוגוט:
גם פה הסכום הוא לפי גודל הגוף הבוחר.
שמואל גולן:
אז מפלגות, במיוחד מפלגות ערביות, שהגוף הבוחר הוא בין אפס לאחד או שניים ועד מאה.
שמואל גולן:
זה הגוף הבוחר, זה שאחר כך מצביעים עבורם הרבה אנשים זה משהו אחר.
סיגל קוגוט:
אנחנו מדברים על הגוף הבוחר.
שמואל גולן:
מה זה הגוף הבוחר של ש"ס?
שמואל גולן:
מועצת גדולי התורה.
מנחם בן-ששון:
למה צריך את הכסף הזה?
מנחם בן-ששון:
צריך להשפיע על אנשי הגוף הבוחר.