GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ד"ר דוד סילורה: שמענו הרצאה לפני מספר ימים על ספר חדש של ד"ר אלעד פינקלשטיין בנושא הזה, שטען שהגישור דורש הסדר על ידי ועדת חוקה, חוק ומשפט.
ד"ר דוד סילורה: הגישור הוא טוב.
ד"ר דוד סילורה: כבר במקורות שלנו מדברים על חשיבות הגישור.
ד"ר דוד סילורה: הגישור מבוסס על הסכמה.
ד"ר דוד סילורה: אני מקווה שנוכל לקדם את הגישור, את התכנית, שנוכל להיות חלק ממנה, שנוכל לאפשר למאות מגשרים מקצועיים למצוא את הדרך להשתלב בעבודה.
ד"ר דוד סילורה: אני קורא ללשכת עורכי הדין לבדוק את עצמה מחדש, כי כל עוד לשכת עורכי הדין תהיה נגד מגשרים שאינם עורכי דין זה רק יפריע לאמון הציבור ולקידום הגישור.
ד"ר דוד סילורה: לדעתי יש מקום לגשר ומקום לדיאלוג ולהסכמה.
דוד רותם: כמה מגשרים חברים בעמותה?
דוד סילורה: בעמותה רשומים 2400 חברים.
דוד רותם: כמה מגשרים יש במדינת ישראל?
דוד סילורה: עברו את הקורסים כמעט 30 אלף.
דוד סילורה: אנחנו לפני מספר שנים החלטנו שאנחנו גובים דמי חבר כדי לתפעל את העמותה.
דוד סילורה: מספר קטן מאוד מתוך 2400 איש שילמו דמי חבר.
דוד סילורה: יש לנו בעיה עם זה.
דוד סילורה: חלק מהבעיה היא שאנחנו לא מעורבים ולא משולבים.
גדעון כהן: אני רואה תקווה גדולה שזורחת בחושך הגדול של משבר הגישור בתוכנית שכבוד השופטת הגישה.
גדעון כהן: יש את אבן הנגף שקשורה להסתמכות על תקנות שנפסלו וטרם נתקבלו בוועדה.
גדעון כהן: לפני כשנה החליטה הוועדה לבקש מספר תיקונים.
גדעון כהן: למרות שהתיקונים לא הוגשו, תקנות סדר הדין האזרחי (הוראת שעה) שאושרו באוקטובר מסתמכות על אותן תקנות שבעצם לא בתוקף.
גדעון כהן: אם הדבר הזה יסולק, אז זה יאפשר לאותה תוכנית פיילוט לצאת לדרך.
גדעון כהן: כמו שציינה השופטת רובינשטיין, ישנם שיקולים שונים ומרכיבים שונים לכאן ולכאן.
גדעון כהן: המסגרת של הדיון כאן לא מתבקשת לדון בשיקולים האלה.
גדעון כהן: אפילו דבר מפיח תקווה כמו התוכנית של הפיילוט נתקל בקשיים של יישום.
גדעון כהן: ב10השנים האחרונות, מאז שד"ר פרץ סגל הקים את מרכז הגישור במשרד המשפטים, נושא הגישור התעכב.
גדעון כהן: אפילו התחום הצר של גישור בתוך מערכת בתי המשפט לא הצליח לקרום עור וגידים.
גדעון כהן: אני תמה אם ההצעה יכולה לסייע בנושא הזה לא רק בשל הפיילוט במערכת בתי המשפט, אלא גם לעזור לקדם את הגישור כחלק מהתרבות במדינת ישראל.
גדעון כהן: זה דבר שדרוש לחברה, לכלכלה, לפוליטיקה.
גדעון כהן: רשות לאומית לגישור יכולה לסייע לקדם את הנושא כשהיא מסתמכת על אותו ידע שנצבר במרכז הארצי לגישור במשך 10שנים.
גדעון כהן: ברגע שהיא תהיה עצמאית מבחינת התלות במשרד זה או אחר, עם תקציב עצמאי, היא תוכל לקדם את הגישור גם כשפה וגם כחלק מהתרבות של החברה בישראל.
יעקב אייל: מזה 10 שנים מטפלים בנושא הזה של תיקון תקנות.
יעקב אייל: שלחו את משרד המשפטים להביא תקנות ותיקונים לוועדה.
יעקב אייל: עד היום לא היה שום תיקון.
יעקב אייל: הבג"ץ משך את זה 15 ישיבות אבל לא בוצע כלום.
יעקב אייל: חלפו כמעט 10 שנים.
יעקב אייל: אנחנו חוזרים לנקודה שמתחילים את הסיפור מחדש.
יעקב אייל: אין לי כלום נגד השופטים ונגד הפיילוטים.
יעקב אייל: בואו נגמור את התקנת התקנות.
יעקב אייל: לאחר מכן תעשו כל פיילוט שתרצו.
מנחם בן-ששון: גם אני הייתי רוצה את זה.
מנחם בן-ששון: אני לא בשל לדון בתקנות היום, אבל אני כן בשל לשמוע תשובות לגבי איפה עומד הפיילוט.
ד"ר פרץ סגל: אפשר להתקדם עם התקנות מבחינה זו שהן כרגע מונחות על שולחן הוועדה.
ד"ר פרץ סגל: אנחנו סבורים שהשוק מספיק משוכלל.
ד"ר פרץ סגל: כמו שבוררים אינם מוסדרים בדרך של רגולציה על ידי משרד המשפטים, כך אנחנו חושבים שכל עוד הפיילוט לא נערך ולא משוכנעים שיש צורך ברגולציה על ידי משרד המשפטים יש לבטל את התקנות.
ד"ר פרץ סגל: כשיסתיים הפיילוט נבחן אם יש צורך בביסוס המרכז הארצי לגישור או גוף אחר שייקח אחריות לעשות רגולציה של המגשרים.
ד"ר פרץ סגל: בשלב הזה המגמה היא לבטל את התקנות.
מנחם בן-ששון: ההודעה הזאת היא הודעה דרמטית מנקודת המבט שלי.
ד"ר פרץ סגל: ברגע ששרת המשפטים הודיעה לבג"ץ שהתקנות הקיימות בטלות, הרי שאין מקום להתבסס על התקנות הקיימות.
ד"ר פרץ סגל: מכיוון שהמכרז נשען על התקנות הבטלות יש מקום לעשות תיקון.
ד"ר פרץ סגל: במדיניות של משרד המשפטים לא חלה שינוי.
מנחם בן-ששון: אני לא מקבל את התשובה.
מנחם בן-ששון: כתבתי מכתב ב6 בדצמבר.
מנחם בן-ששון: אני זכאי לתשובה מסודרת.
מנחם בן-ששון: אני לא רוצה לקבל את התשובה בצורה הזאת.
מנחם בן-ששון: אני רוצה לשמוע מה אתה עושה עם הפיילוט.
ד"ר פרץ סגל: בעניין הזה יישלח מכתב עם הנוסח שמבטל את התקנות הקיימות.
ד"ר פרץ סגל: כיוון שלא היה ספק בידינו בגלל המחלוקות והשאלות לגבי איך אנחנו ממשיכים עם הפיילוט לאור השינויים, אז אמרנו את הדברים בעל פה.
מנחם בן-ששון: קשה לי לקבל את התפישה הזאת.
מנחם בן-ששון: אתה צריך לחזור אחורה על החוק.
ד"ר פרץ סגל: החוק במקומו מונח.
ד"ר פרץ סגל: משרד המשפטים הגיע למסקנה שכל עוד הפיילוט לא הוכיח שמקצוע הגישור דורש רגולציה, הרי שהמצב לגבי מגשרים יהיה כמו לגבי בוררים.
ד"ר פרץ סגל: הפיילוט יראה עד כמה יש ביקוש וצורך מבחינת בתי המשפט והציבור במדינת ישראל בגישור.
ד"ר פרץ סגל: מהבחינה הזאת אנחנו עושים פסק זמן לשנתיים כדי לראות מה יקרה, כאשר בשנתיים האלה לא יהיו תקנות ומקצוע הגישור יהיה כמו מקצוע הבוררות בו השוק מנווט את עצמו.
ד"ר פרץ סגל: זאת לא מדיניות חדשה.
ד"ר פרץ סגל: היו שרי משפטים שחשבו כך ולכן נושא התקנות נמשך כ10שנים.
ד"ר פרץ סגל: היו שרי משפטים שהיו יותר ליבראליים.
מנחם בן-ששון: למה כשאנשים פונים אליכם בשאלות על גישור אתם שולחים אותם אלי ואומרים שהתקנות בידי?
מנחם בן-ששון: אתה יודע שאני מוכן לחוקק.
מנחם בן-ששון: מצד אחד יש את הנהלת בתי המשפט, מצד שני יש את משרד המשפטים שאומר ההפך.
ד"ר פרץ סגל: העמדה הזאת מקובלת על הנהלת בתי המשפט.
מנחם בן-ששון: ב9 בדצמבר מנהל בתי המשפט לא ידע את זה.
השופטת מיכל רובינשטיין: אני לא רוצה להיכנס לויכוח הזה.
השופטת מיכל רובינשטיין: חייבים לנתק את המכרז מהנושא של התקנות.
השופטת מיכל רובינשטיין: אלה שני דברים שונים, אלה שני מישורים שונים.
השופטת מיכל רובינשטיין: מדובר בתוכנית ניסיונית שכאשר יצא המכרז ופורסמו התקנות עדיין תקנות המגשרים היו בתוקף.
השופטת מיכל רובינשטיין: לא קיבלנו הודעה רשמית שהתקנות בוטלו.
השופטת מיכל רובינשטיין: מבחינת המהלך הן היו בתוקף, לכן ההסתמכות שלנו הטבעית הייתה על מאגר המגשרים מכוח התקנות.
יעקב אייל: בג"ץ ביטל את התקנות
השופטת מיכל רובינשטיין: בג"ץ החזיר את זה.
השופטת מיכל רובינשטיין: כל עוד זה לא בוטל בהליך משפטי זה שריר וקיים.
השופטת מיכל רובינשטיין: אני לא רוצה להיכנס לכל הנושא הזה.
השופטת מיכל רובינשטיין: אם לא נמשיך בתוכנית הניסיונית אז לא רק שלא נפתח את הדלת בפני מגשרים מכל גווני הקשת, אלא אנחנו נמית את כל הנושא הזה.
השופטת מיכל רובינשטיין: אנחנו לא התכוונו לעקוף את ועדת חוקה, או לעקוף שום דיון ציבורי בנושא הזה.
השופטת מיכל רובינשטיין: זה היה המהלך המשפטי הנכון והרגיל שהלכנו בו.
השופטת מיכל רובינשטיין: לא התעלמנו.
השופטת מיכל רובינשטיין: לא היינו מודעים לכל הליכי החקיקה האלה.
השופטת מיכל רובינשטיין: אם אנחנו סוגרים היום את המכרז, ממתינים להליכי החקיקה ופותחים את המכרז מחדש, זה לא ילך.
השופטת מיכל רובינשטיין: זה מלווה בהרבה מאוד קשיים.
השופטת מיכל רובינשטיין: אנחנו חייבים לקבוע קריטריונים למכרז.
השופטת מיכל רובינשטיין: לא נפתח את הדלת לכל דיכפין.
השופטת מיכל רובינשטיין: אנחנו מדברים על קבוצה של 60 עד 100 מגשרים, על 3 בתי משפט, על תקופה של שנתיים.
השופטת מיכל רובינשטיין: אם נצליח נפתח את זה בפני כולם.
השופטת מיכל רובינשטיין: הכנסת תדון, הוועדה תדון ותקבע קריטריונים.
השופטת מיכל רובינשטיין: אם לא, זה ייגנז.
השופטת מיכל רובינשטיין: כך אני רואה את הדברים.
השופטת מיכל רובינשטיין: הכל ערוך ומוכן.
השופטת מיכל רובינשטיין: המגשרים עשו את המאמץ.
השופטת מיכל רובינשטיין: חלקם הרב גם התנדבו כי חלק מזה הוא התנדבותי.
השופטת מיכל רובינשטיין: לצערי הרב לא מצאנו משאבים לממן את הישיבה הראשונה.
השופטת מיכל רובינשטיין: אם נקבל תקציבים זה ימומן.
השופטת מיכל רובינשטיין: היינו חייבים לקבוע תעריף.
השופטת מיכל רובינשטיין: זה כמו שיש תעריף של לשכת עורכי הדין.
השופטת מיכל רובינשטיין: לא הגבלנו את זה רק לעורכי הדין.
השופטת מיכל רובינשטיין: רצינו לפתוח את זה בפני כולם.
השופטת מיכל רובינשטיין: צריך איזה שהם כישורים מינימאליים במכרז.
השופטת מיכל רובינשטיין: תנאי הסף היחידי במכרז היה להיות ברשימת המגשרים.
השופטת מיכל רובינשטיין: ההצעה שלנו היא לבטל את ההגדרה של מגשר שמופיעה בתקנות סדר הדין האזרחי (הוראת שעה), התשס"ח-2007.
השופטת מיכל רובינשטיין: שם הוגדר מגשר כמגשר כהגדרתו בסעיף 79ג(א) לחוק.
השופטת מיכל רובינשטיין: הוא בא מתוך רשימת המגשרים לפי תקנה 2 לתקנות הידועות.
השופטת מיכל רובינשטיין: זאת הצעה שמגובה על ידי משרד המשפטים.
עתניאל שנלר: מה המשמעות שלה?
השופטת מיכל רובינשטיין: אנחנו מבקשים להאריך את המכרז.
השופטת מיכל רובינשטיין: לא ביטלנו ולא סגרנו.
השופטת מיכל רובינשטיין: אנחנו מבקשים להאריך את המכרז לתקופה של שבועיים ימים, ולבטל את ההסתמכות על התקנות.
השופטת מיכל רובינשטיין: יש לנו תנאי סף שהוא בטל.
השופטת מיכל רובינשטיין: יתר תנאי המכרז עומדים בעינם.
השופטת מיכל רובינשטיין: אני לא אומרת אם הם טובים או לא טובים.
השופטת מיכל רובינשטיין: אלה תנאי המכרז שקבענו.
השופטת מיכל רובינשטיין: זה על פי שיקול דעת שהפעלנו.
מנחם בן-ששון: איך אתם מבטלים את הסעיף?
ד"ר פרץ סגל: הוכנה טיוטה של תקנות שלפיהן יבוטלו תקנות רשימת המגשרים.
מנחם בן-ששון: למי תביאו את התקנות לאישור?
ד"ר פרץ סגל: לא צריך להביא את התקנות האלו לאישור.
ד"ר פרץ סגל: אלו תקנות סדר הדין האזרחי ששר המשפטים ממונה עליהן.
ד"ר פרץ סגל: שר המשפטים מוסמך לבטל את התקנה הזאת.
ד"ר פרץ סגל: העמדה שננקטה בפני הבג"ץ לגבי תקנות המגשרים הייתה שלעולם לא היה להן תוקף.
מנחם בן-ששון: האם אתם תמחקו את תקנות המגשרים באופן פורמאלי?
ד"ר פרץ סגל: מעולם לא היה להן תוקף.
עתניאל שנלר: איך מערכת הבקרה של אותו ניסוי תהיה מובנית?
עתניאל שנלר: מה המשמעות והלקחים מאותו ניסוי בשביל דיון עתידי שאמור לקחת את הדברים גם בצד של התקנון וגם בצד השני של המגשרים?
השופטת מיכל רובינשטיין: אנחנו מבקשים להמשיך בניסוי.
השופטת מיכל רובינשטיין: יהיה מעקב לאורך כל הדרך.
השופטת מיכל רובינשטיין: אנחנו נבחן את כל הנושא הזה.
השופטת מיכל רובינשטיין: נגיע למסקנות הנדרשות.
עתניאל שנלר: מי זה "אנחנו"?
השופטת מיכל רובינשטיין: הנהלת בתי המשפט.
עתניאל שנלר: האם את אומרת שהצד של המגשרים יהיה חלק מתהליך הבקרה והמעקב?
השופטת מיכל רובינשטיין: יש לנו תוכנית הערכה.
השופטת מיכל רובינשטיין: יש לנו 4 אנשי מקצוע מהמרכז הארצי לגישור שמלווים את התוכנית ומנהלים את התכנית ביחד עם בתי המשפט, ביחד עם הנהלת בתי המשפט.
השופטת מיכל רובינשטיין: הדוח שלי והתוכנית שלי אושרו.
השופטת מיכל רובינשטיין: השאלה הייתה מי יכול לקחת חלק.
השופטת מיכל רובינשטיין: התקנות היו בתוקף.
השופטת מיכל רובינשטיין: אנחנו יכולים להמשיך.
השופטת מיכל רובינשטיין: אנחנו מוכנים לקבל על עצמנו את הייעוץ המשפטי שקיבלנו ממשרד המשפטים, שאומר לבטל ולנתק את המכרז מהגדרת המגשר.
השופטת מיכל רובינשטיין: היו שאלות של השכלה אקדמאית, של קורס גישור.
השופטת מיכל רובינשטיין: הייתה טענה של מגשרים מחו"ל שאמרו שהם לא יכולים.
השופטת מיכל רובינשטיין: עכשיו הם יוכלו.
השופטת מיכל רובינשטיין: אני חושבת שמלכתחילה היה צריך לכלול אותם.
השופטת מיכל רובינשטיין: בכל מכרז תקין שמתפרסם חייבים לקבוע קריטריונים.
תמי סלע: יש רצון לקדם משהו שהוא חיובי.
תמי סלע: אם רוצים למנף את נושא הגישור, צריך להיות זהירים עם כל מיני אמירות שיכולות לשים מכשולים.
תמי סלע: למרות שזאת הוראת שעה, ולמרות שמדובר במכרז עם מספר מצומצם של מגשרים, יש פה גם קביעה של רשימת מגשרים בפועל שאחר כך יפנו רק אליהם.
תמי סלע: אם הצדדים מבקשים אחרי פגישת המהות להמשיך אצל מגשר, שהוא בין המגשרים המנויים ברשימה, אז יש שכר קבוע שאותם מגשרים מתחייבים עליו.
תמי סלע: אני מניחה שאלה המגשרים שינהלו את הגישורים בפועל בין הצדדים.
תמי סלע: יש בזה אלמנט של פגיעה בעיסוקם של אלה שעוסקים בגישור.
עתניאל שנלר: בכל פיילוט זה ככה.
תמי סלע: זה נעשה מכוח חוק בתי המשפט, מכוח סעיפים שלא מדברים על איזה שהן הסמכות לעניין הזה.
תמי סלע: יש סעיפים בחוק בתי המשפט שמדברים על גישור, על רשימת מגשרים, על הסדרה של הליכי גישור שמחייבים אישור של ועדת חוקה.
תמי סלע: נכון שאפשר לטעון שזה לא הגישור עצמו אלא רק איזה שהוא פיילוט שמכין לקראת, אבל מבחינת ההשלכות שלו בפועל יש בדבר כדי להשפיע על הסדרת הגישור עצמו.
תמי סלע: יש ספק לגבי זה, לכן צריך לשקול מה המשמעות של זה.
תמי סלע: השאלה אם התיקון של התקנות שנעשה עד עכשיו בתקנות סדר הדין האזרחי זאת הדרך הנכונה.
תמי סלע: יש את העניין של ההוצאה מהרשימה.
תמי סלע: כרגע, לפי התקנות והמכרז, מי שעורך את הרשימה של מגשרי המהות זה המרכז הארצי לגישור.
תמי סלע: אין שום הוראה לגבי מתי מוציאים אדם מהרשימה.
תמי סלע: הוראה בעניין הזה מופיעה רק במכרז.
תמי סלע: זה בידי הנהלת בתי המשפט, לא בידי מי שעורך את הרשימה, שזה המרכז הארצי לגישור.
תמי סלע: בכל זאת זה מבטיח למשך שנתיים תעסוקה.
תמי סלע: אני חושבת שזה צריך להיות בתקנות, לא רק במכרז.
תמי סלע: צריכה להיות הבהרה לגבי הגורם שעורך את הרשימה, שהוא שונה מהגורם שמוציא מהרשימה.
מנחם בן-ששון: אני צופה פני עתיד, כי אני יודע איך מתנהלת הכנסת.
מנחם בן-ששון: אל תתפלא, ד"ר סגל, שאחרי שתודיעו שהתקנות האלו לא קיימות יהיו כמה חברי כנסת שייקחו אותן לחקיקה ראשית.
יוסף שוורץ: הפיילוט נראה לי בסדר.
יוסף שוורץ: זאת הזדמנות היום לקבוע בצורה ברורה מי מגשר.
יעקב אייל: כל הדיונים דיברו בעבר על "אפליה" או על סגירת הדרך בפני דיינים, רבנים, קאדים, אנשי קהילה וכו' שאין להם תואר אקדמי.
יעקב אייל: המערכת עצמה משוועת למגשרים או לחלופות.
יעקב אייל: אם כבר אנחנו הולכים ופותחים, מדוע לא תשקלו לפתוח את זה לכולם?
יעקב אייל: לא פיילוט לשנתיים.
יעקב אייל: אנחנו בפיילוט של 12 שנים.
יעקב אייל: לכשיותקנו תקנות אני מצפה שתקום רשות לאומית לגישור.
דוד רותם: אם אי פעם ראיתי מכרז מבושל, אז זה המכרז.
דוד רותם: אני מבקש לקבל רשימה מהנהלת בתי המשפט מי הם אלה שקיבלו את תיקי הגישור ב3 השנים האחרונות מבתי המשפט.
דוד רותם: אני רוצה לראות את הרשימה.
דוד רותם: אנחנו נראה מי הם אותם 100 שהולכים להיות פה.
מנחם בן-ששון: מה שאתה אומר לא מפריע.
מנחם בן-ששון: אתה לא יכול לעצור מכרז.
דוד רותם: אני לא יכול לעצור מכרז, אבל אני יכול להביע עמדה.
דוד רותם: אתה צריך השכלה אקדמאית, התנסות מודרכת, השתתפות בהשתלמויות והמלצות.
דוד רותם: המלצות זה 15%.
דוד רותם: כל היתר זה 5%, 10%, כשהניסיון הוא 55%.
דוד רותם: זה לא סביר.
דוד רותם: אני מכיר מגשרים מעולים שמעולם לא קיבלו גישור מבית המשפט, משום שהם אומרים שכשהם עושים גישור בין שתי חברות שהסכסוך ביניהן הוא 50 מיליון דולר, אז שכר הטרחה הוא נגזרת.
דוד רותם: כאשר הם מקבלים מבית משפט לתביעות קטנות שכר הטרחה שלהם הוא 3 שקלים לשעה.
עתניאל שנלר: אני בא מהרשות המבצעת.
עתניאל שנלר: אחד הדברים שתמיד שם מכשול זה כשאתה לא מסוגל לבצע אפילו חלקי מהלך.
עתניאל שנלר: זה נראה לי לא סביר.
עתניאל שנלר: העובדה שכל מהלך דורש תקנה מבזה את מהות התקנה.
עתניאל שנלר: אני רואה שבית המחוקקים צריך לקחת את הדברים בתקנות ובחקיקה מתוך שלמות של הדברים, לא לעשות פלסטר על פלסטר על פלסטר.
עתניאל שנלר: עושים פה מהלך ניסיוני.
עתניאל שנלר: תנו לניסיון הזה לרוץ.
עתניאל שנלר: מהלך הבקרה צריך להיות ראוי, שקוף, פתוח.
עתניאל שנלר: רק אז נתקן את התקנות על כל המשתמע.
עתניאל שנלר: זה לא הזמן.
עתניאל שנלר: אנחנו מפספסים את המהות.
עתניאל שנלר: אני כמחוקק רוצה לדעת בעוד שנתיים מה קרה, איך היה, כדי לגמור הכל במכה אחת.
עתניאל שנלר: זאת דעתי.
עתניאל שנלר: הייתי שמח אם הדיון היה הולך לקראת ביצוע.
השופטת מיכל רובינשטיין: חבר הכנסת שנלר, אני מודה לך מאוד.
השופטת מיכל רובינשטיין: זה לב ליבו של העניין.
השופטת מיכל רובינשטיין: אין לנו שום דבר נגד הדברים שנאמרו.
השופטת מיכל רובינשטיין: אם לא נלך לניסוי, לא נוכל לפתוח את שערי בתי המשפט בפני כל המגשרים.
השופטת מיכל רובינשטיין: תבינו את העניין הזה.
השופטת מיכל רובינשטיין: אנחנו מדברים על נתח קטן של תיקים.
השופטת מיכל רובינשטיין: יש עשרות אלפי תיקים והמון בתי משפט.
השופטת מיכל רובינשטיין: מדברים על שניים, שלושה בתי משפט.
השופטת מיכל רובינשטיין: אנחנו לא נעסיק שם 5000 מגשרים, אלא קומץ של מגשרים.
השופטת מיכל רובינשטיין: ברגע שנותנים חסות של בית משפט וגושפנקא של בית משפט, אנחנו חייבים שהם יהיו מגשרים בעלי רמה מסוימת וקריטריונים שאותם קבענו.
השופטת מיכל רובינשטיין: תנאי הסף שלנו מקבילים לתנאי הסף ברשימת המגשרים.
השופטת מיכל רובינשטיין: בשלב הזה אנחנו רוצים השכלה אקדמית.
השופטת מיכל רובינשטיין: היו לנו המון שאלות של כמה גישורים.
השופטת מיכל רובינשטיין: יכול להיות שהקשינו, יכול להיות שטעינו.
השופטת מיכל רובינשטיין: זה רק עניין של מיקוד, לא עניין של תנאי סף.
השופטת מיכל רובינשטיין: 10 גישורים בבתי משפט זה לא תנאי סף.
השופטת מיכל רובינשטיין: גם התקדמו כאלה שהיו להם 5 גישורים.
השופטת מיכל רובינשטיין: את הקטע הזה נשקול אולי לתקן.
השופטת מיכל רובינשטיין: תנאי הסף היחידי היה אם הוא כלול ברשימת המגשרים.
השופטת מיכל רובינשטיין: אם אנחנו חוזרים לרשימת המגשרים, אז בואו נראה מה נדרש.
השופטת מיכל רובינשטיין: נדרשת שם השכלה אקדמאית וקורס מגשרים.
השופטת מיכל רובינשטיין: זה המינימום שאני חושבת שאנחנו צריכים לדרוש כאשר בית המשפט נותן לזה חסות.
השופטת מיכל רובינשטיין: זה לא מוגבל לעורכי דין.
השופטת מיכל רובינשטיין: לעניין השכר.
השופטת מיכל רובינשטיין: לא היה תקציב לזה.
השופטת מיכל רובינשטיין: הרשימה הספציפית הזאת היא הרשימה שתעשה את הניסוי.
השופטת מיכל רובינשטיין: במקביל לה, כל יתר המגשרים באותם בתי משפט ימשיכו בהליך.
השופטת מיכל רובינשטיין: זה פתוח בפני אותם מגשרים.
השופטת מיכל רובינשטיין: זה לא עומד בסתירה.
השופטת מיכל רובינשטיין: זה לא שלקחנו את כל בתי המשפט ונתנו להם את כל התיקים.
השופטת מיכל רובינשטיין: אני לא רוצה להיכנס לתנאים של המכרז.
השופטת מיכל רובינשטיין: השאלה היא אם אפשר להמשיך קדימה על ידי התיקון שהוצע על ידי משרד המשפטים ועל ידנו.
השופטת מיכל רובינשטיין: אני מאוד מעריכה את מה שאמר חבר הכנסת שנלר.
השופטת מיכל רובינשטיין: אנחנו הגענו עד הלום.
השופטת מיכל רובינשטיין: אנחנו רוצים להתחיל בניסיון הזה.
דוד רותם: למה אתם צריכים ברכה מאיתנו?
השופטת מיכל רובינשטיין: אנחנו מבקשים שתסייעו בידינו, לא שתכשילו אותנו בשלב הזה.
מנחם בן-ששון: אני לא יכול להתווכח עכשיו עם תנאי הסף.
מנחם בן-ששון: בסוגייה של התקנות והסדרת המגשרים אני לא רואה סוף פסוק.
מנחם בן-ששון: אני מבקש להביע את מורת רוחי לא על כך שלא קיבלתי תשובה למכתב שנשלח בתאריך מסוים, אלא למהלך שהוא מהלך מהותי לעבודתה של הוועדה.
מנחם בן-ששון: אני מצפה לתשובה מסודרת ורשומה.
מנחם בן-ששון: אני מניח שתהיה בה גם מילת ההתנצלות כלפי הוועדה.
מנחם בן-ששון: אני בהחלט שומר לעצמנו כוועדה את המסגרת ואת הצורך לדון בכל הסוגייה של המגשרים, משום שהיא קיימת בכל בתי המשפט האחרים.
מנחם בן-ששון: כל בתי המשפט האחרים ממשיכים.
מנחם בן-ששון: הרשימות קיימות.
מנחם בן-ששון: הפיילוט צריך לצאת לדרך.
דוד רותם: אני חושב שהפיילוט והמכרז הזה אינם נכונים.
מנחם בן-ששון: שלום לכולם, רבותי חברי הכנסת, זהו דיון לקראת הקמתה של ועדת משנה או אולי דיון כוועדה.
אברהם מיכאלי: יש תקדים לוועדת משנה?
מנחם בן-ששון: יש תקדים בנושא הזה, של ועדת משנה לנושא מסוים.
אברהם מיכאלי: אני זוכר שהבעת התנגדות עקרונית להקים ועדת משנה.
טלב אלסאנע: בנושא הזה הוקמו שתי ועדות משנה בשלוש הקדנציות האחרונות כי זה עניין של מעקב ויישום.
מנחם בן-ששון: בסעיף 15 נאמר שוועדה רשאית לבחור ועדת משנה ורשאית היא בהחלטה, אם תתקבל בשני שלישים, להעביר את סמכויותיה.
מנחם בן-ששון: אני רוצה ועדת משנה לענייני פיקוח, לענייני דיווח.
מנחם בן-ששון: הוועדה מתכנסת פעם בשבוע ביום חמישי לענייני דיווחים.
מנחם בן-ששון: אני לא קובע מתי תתכנס ועדת המשנה לענייני דיווח על ייצוג הולם למיעוטים, אבל סביר בעיניי שזה יהיה גם כן בימים שאין בהם ישיבות של ועדה, כי ועדת המשנה לא יכולה לשבת בזמן שהוועדה יושבת.
אברהם מיכאלי: זה יכול להיות בשעה אחרת.
דורית ואג: פעם ועדת החוקה לא ישבה בימי שלישי אחרי השעה שתיים ואז היינו מקיימים ישיבות של ועדת משנה.
דורית ואג: היום יושבת ועדת החוקה בימי שני עד השעה אחת וחצי, כשמתחילות ישיבות הסיעות, בימי שלישי עד השעה ארבע, בימי רביעי עד 11, בימי ראשון עד שלוש ובימי חמישי, תלוי באיזה יום מדובר, או עד 10 או עד 12.
מנחם בן-ששון: אני רוצה להתלבט אתכם בשאלה ששאלו אותי חברי הכנסת, והיא: האם הוועדה הזאת תעסוק רק בענייני המיעוטים הערביים או בכלל בענייני מיעוטים.
מנחם בן-ששון: הציע חבר הכנסת מהוועדה שאם כבר מקימים ועדת משנה לענייני ייצוג הולם, למה לא לעסוק גם בייצוג הולם של מיעוטים שונים?
דורית ואג: אתה מתכוון לכל אלה שקבועים בחוק או גם לכאלה שלא בחוק?
דורית ואג: אתיופים הם בחוק, ערבים הם בחוק וערבים כוללים דרוזים וצ'רקסים.
מנחם בן-ששון: הוועדה צריכה לצפות פני העתיד.
אברהם מיכאלי: יש חוק בדרך.
מנחם בן-ששון: בדיוק, אם הכנסת מעבירה היום רציפות על חוק נוסף, האם נראה לכם שנרחיב את היריעה?
מנחם בן-ששון: לי נראה שכן, כי אם כבר עוסקים, למה לא?
טלב אלסאנע: מנסיוני בוועדות קודמות אני יכול לומר שדנו רק בערבים, אבל אני מסכים.
מנחם בן-ששון: נחליט שזאת תהיה ועדת משנה שתעסוק בענייני מיעוטים, כולל החרדים.
מנחם בן-ששון: אם דעתכם נוחה מזה שתוקם ועדת משנה והייתי שמח שחבר הכנסת טלב אלסאנע יקבל עליו את התפקיד הזה, הרשה לי להכין רשימה ולהביא אותה לדיון הוועדה ולהצביע.
מנחם בן-ששון: בזאת הסתיימה ההתייעצות שלי אתכם, תודה רבה, הישיבה נעולה.
חברי הוועדה: זהבה גלאון משה שרוני אברהם מיכאלי מיכאל איתן משה גפני יצחק לוי דוד רותם מיכאל נודלמן איתן כבל נסים זאב אופיר פינס-פז זאב אלקין גדעון סער קולט אביטל ג'מאל זחאלקה מרינה סולודקין יעקב כהן שלי יחימוביץ מוזמנים: מיכל כהן- עו"ד, מחלקת ייעוץ וחקיקה, משרד המשפטים לאה רקובר-עו"ד, היועצת המשפטית, הנהלת בתי משפט ד"ר גיא רוטקופף – יועץ שר המשפטים הושע גוטליב- עוזר שר המשפטים ערן זיני – עוזר שר המשפטים דנה כהן-לקח- עו"ד, עוזרת משפטית בכירה לנשיאת בית המשפט העליון הילל איש שלום – עו"ד, לשכת עורכי הדין
קצרנית: הצעת חוק בתי המשפט (תיקון מס' 47) (הקמת בתי משפט),
מנחם בן-ששון: הצעת חוק בתי המשפט (תיקון מס' 47) (הקמת בתי משפט), התשס"ח-2007.
אייל זנדברג: הצעת החוק כוללת 3 סעיפים.
אייל זנדברג: סעיף אחד הוא תיקון של סעיף 33, שענינו בית משפט מחוזי.
אייל זנדברג: סעיף שני הוא תיקון סעיף 43 לגבי בית משפט שלום.
אייל זנדברג: סעיף שלישי הוא התשריר.
אייל זנדברג: סעיף התשריר בא לטפל בסיטואציה המיוחדת של הקמת בתי משפט מחוזי מרכז.
אייל זנדברג: סעיף 1 ו2 אלו הוראות קבועות שכשמסתכלים עליהן לא צריך לחשוב דווקא על בית משפט מחוזי מרכז, אלא על סדר הדברים הנכון לעתיד לבוא, כאשר מדינת ישראל תחליט להקים בית משפט נוסף.
אייל זנדברג: הצעת חוק בתי המשפט (תיקון מס' 47), התשס"ח-2008 תיקון סעיף 33 1.
אייל זנדברג: בחוק בתי המשפט (נוסח משולב), התשמ"ד-1984 (להלן – החוק העיקרי), בסעיף 33, האמור בו יסומן "(א)" ואחריו יבוא: "(ב) הוקם בית משפט מ חוזי חדש לפי הוראות סעיף קטן (א) (בסעיף זה – בית המשפט החדש), יחולו הוראות אלה: (1) שר המשפטים (גרסה א1: בהסכמת נשיא בית המשפט העליון) (גרסה א2': לאחר שהתייעץ עם נשיא בית המשפט העליון) (גרסה ב': באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת) רשאי לקבוע הוראות מעבר ולפיהן – (א) סוגי עניינים שיקבע לא יידונו בבית המשפט החדש, אלא יידונו בבית המשפט שאליו היו מוגשים אלמלא הוקם בית המשפט החדש (בסעיף זה – בית המשפט המקורי); (ב) סוגי עניינים שיקבע יידונו בבית המשפט החדש, אף שהם באזור השיפוט של בית המשפט מחוזי אחר שתחום שיפוטו שונה עם הקמת בית המשפט החדש ; (לדיון: האם הוראה זו דרושה במסגרת יצירת מנגנון להקמה הדרגתית של בימ"ש חדש").
אברהם מיכאלי: אני לא מבין למה הרגישות בהקמת בית המשפט הזה.
אייל זנדברג: זה לשיטת הפרשנות שאומרת שסמכות העברה לפי סעיף 78 לחוק בתי המשפט היא למקרים מסוימים.
אייל זנדברג: גם למי שמפרש שהסמכות אפשרית לגבי קבוצה של תיקים, אין הכוונה להעברה מסיבית בגלל מאות ואלפי עניינים.
אייל זנדברג: המקרה כאן הוא שהקימו בית משפט חדש.
אייל זנדברג: יש הוראות מעבר.
אייל זנדברג: תיק שהיה צריך להידון בתל-אביב ומתאים עכשיו גיאוגרפית לבית משפט מרכז, באופן טבעי ייכנס להוראות מעבר.
אייל זנדברג: 1(ב) אומר לקחת תיקים ממחוז תל-אביב שאינם קשורים לפתח תקווה, שאינם קשורים למחוז המרכז, ולהצמיד אותם לבית המשפט החדש.
אייל זנדברג: הטעם הוא לא בגלל שיש אי בהירות, אלא כי רוצים להקל על ויסות.
אייל זנדברג: ההיגיון אומר שאפשר היה לעשות את זה במחוז אחר.
אייל זנדברג: את זה מנסים לבלום.
אופיר פינס-פז: האם אפשר להעביר מחיפה לפתח-תקווה, או רק מתל –אביב לפתח-תקווה?
אייל זנדברג: לפי הניסוח המדויק שהבאנו עכשיו אפשר רק מהמחוז שצמוד לו.
אייל זנדברג: (2)(א) הליך שהוגש לבית המשפט המקורי יידון עד לסיומו באותו משפט;
אברהם מיכאלי: אפילו אם זה הליך מקדמי?
אייל זנדברג: כל הליך שהוגש.
אברהם מיכאלי: בפועל מעבירים היום תיקים.
אברהם מיכאלי: היום אתה מתחיל הליך מקדמי בתל אביב, אבל יכולים להעביר אותך לבית משפט בראשון לציון.
אייל זנדברג: 2(ב) על אף האמור בפסקת משנה (א), רשאי מנהל בתי המשפט להורות כי בסוגי הליכים שיקבע מבין העניינים שיש לבית המשפט החדש סמכות שיפוט לגביהם, יועברו הליכים אשר הוגשו לבית המשפט המקורי ואשר טרם החל בהם הדיון, ויידונו בבית המשפט החדש; מדובר על הסדר לעתיד לבוא.
אייל זנדברג: יש בית משפט חדש שרוצים להעביר אליו תיקים שכבר הוגשו.
אייל זנדברג: מי צריך לקבל את ההחלטה, מי האדם הנכון.
אייל זנדברג: השיקול של מה מעבירים כפוף מלכתחילה לכך שלבית המשפט החדש יש סמכות שיפוט בעניין.
אייל זנדברג: נדמה לי שאפשר להעניק את הסמכות הזאת לשר שקובע את סוגי העניינים.
אייל זנדברג: הוא קובע את המתווה.
אייל זנדברג: ככל שיוחלט בסעיף הראשון שהגורם הנכון להחליט על תחומי השיפוט של בית המשפט החדש הוא השר, יש גם היגיון שאם הוא קובע את גבולות השיפוט הוא גם יקבע את סוגי העניינים שיועברו על אף שהם כבר הוגשו.
אופיר פינס-פז: אני מציע את מנהל בתי המשפט.
אייל זנדברג: זאת ההצעה המקורית.
אייל זנדברג: (ג) הודעה על הליכים שהועברו כאמור תימסר לצדדים להליך וכן תפורסם במזכירויות בתי המשפט הנוגעים לעניין ובאתר האינטרנט של הנהלת בתי המשפט; הודעה על סוגי הליכים שהועברו תפורסם ברשומות.
אייל זנדברג: (ג) תוקפן של הוראות לפי סעיף קטן (ב) יהיה לתקופה שיקבע השר, שלא תעלה על שלוש שנים ממועד הקמתו של בית המשפט החדש; סמכות שהוקנתה לבית משפט לדון בהליך מכוח ההוראות כאמור תעמוד בעינה עד לסיום ההליך; לעניין זה, "מועד הקמתו של בית המשפט החדש" – מועד ההקמה כפי שיקבע השר בצו, מכוח סעיף קטן (א).
יצחק לוי: היו הצעות אחרות לגבי מועד ההקמה.
מנחם בן-ששון: מה האלטרנטיבה?
יצחק לוי: האלטרנטיבה הייתה להגדיר את מועד ההקמה בחוק, לא להשאיר את מועד ההקמה לצו של השר.
אייל זנדברג: ממתי?
יצחק לוי: מפתיחת המזכירות של בית המשפט.
יצחק לוי: אני ביקשתי שיהיה כאן מועד ברור.
מיכאל איתן: מי יחליט מתי קמה המזכירות?
מנחם בן-ששון: האם אפשר לכתוב שמועד ההקמה ייקבע חצי שנה לאחר פרסום הצו?
אייל זנדברג: זה נוקשות לכיוון האחר.
יצחק לוי: אני מעדיף הגדרה מוחלטת בחוק.
מנחם בן-ששון: האם הנהלת בתי המשפט יכולים לתת לנו מועד הקמה?
לאה רקובר: לפחות חצי שנה.
יצחק לוי: ביום פתיחת מזכירות בית המשפט.
לאה רקובר: ההודעה הזאת תשאיר אותנו באי ודאות לגבי המועד שבית המשפט יתחיל לפעול.
לאה רקובר: יש צו הקמה של בית המשפט.
מרינה סולודקין: אני בעד תאריך מדויק.
לאה רקובר: זה לא צריך להיות צו ההקמה, זה צריך להיות צו תחילה.
אייל זנדברג: אין כאן צו תחילה.
אייל זנדברג: אנחנו מכירים את צו ההקמה.
אייל זנדרג: (ד) אין בהוראות לפי סעיף קטן (ב) כדי לגרוע מהוראות סעיף 78.
אייל זנדרג: " תיקון סעיף 43 2.