GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דנה נויפלד: אנחנו מאזנים פה בין הרצון להרתיע חייבים שיש להם יכולת לשלם את חובם לבוא להוצאה לפועל, לעבור חקירת יכולת ולשלם את חובם , ובין זכויות החייב שאין לו ואותו אנחנו לא מעונינים לאסור.
דנה נויפלד: נוצרו מצבים שבהם חייבים שאין להם יכולת נאסרו כיוון שהם לא הבינו את מהות האזהרה, כיוון שהם לא התייצבו, כיוון שהם לא הבינו שיש להם אפשרות לחקירת יכולת.
דנה נויפלד: גם חייבים כאלה נאסרו.
דנה נויפלד: הצעת החוק באה לנסות לטפל בבעיות האלו.
דנה נויפלד: אנחנו מבקשים לקבוע סכום שמתחתיו לא נאסור חייבים.
דנה נויפלד: בהצעה מצוין 500 אלף.
דנה נויפלד: אנחנו מבקשים להגיע ל100 אלף שקל.
תמי סלע: מה עומד מאחורי הסכום?
דנה נויפלד: הרציונאל היה סוג של מידתיות.
דנה נויפלד: אני מניחה שיש מי שאומר שהסכום הזה גבוה, יש מי שאומר שהסכום הזה נמוך מידי.
דנה נויפלד: הרעיון שאנחנו מנסים להביא לפני הוועדה הוא שאנחנו מעונינים לעשות את הבירור.
דנה נויפלד: מצב שבו חייב לא מגיע זה לא מספיק בכדי לאסור אותו.
דנה נויפלד: אנחנו רוצים שראש ההוצאה לפועל יעשה כל מאמץ לברר את מצבו של החייב.
דנה נויפלד: רק אם מדובר בחייב שהוא משתמט או לא משתף פעולה עם ההוצאה לפועל, אז יהיה אפשר לאסור אותו.
דנה נויפלד: אנחנו יודעים שהמאסר מהווה שוט.
דנה נויפלד: בצד ביטול המאסרים או הגדלת המאסרים אנחנו מבקשים להוסיף הגבלות.
דנה נויפלד: זה לא בא לבטל את השוט לגמרי, אלא מנסים להחליף.
דנה נויפלד: אנחנו גם מבקשים לקצר את תקופת המאסר מ48 שעות ל24 שעות עד שהוא מובא בפני הרשם.
מנחם בן-ששון: הדבר החשוב ביותר במאסר זה שהוא משמש לצורכי הפחדה.
מנחם בן-ששון: אם היינו מאיימים בירי זה היה עוזר.
מנחם בן-ששון: המשפט התפתח.
מנחם בן-ששון: היו שנים שזרקו למים והעמידו אנשים במבחן האש.
מנחם בן-ששון: נקודת המוצא היא - וזה כל אחד יסכים - שיש דברים שאתה לא עושה אותם.
מנחם בן-ששון: ככל שמאסר בחברה שלנו מתרוקן בחזיתות מסוימות, כך הוא הופך להיות מועצם פי כמה אם השארת אותו בחזית אחת.
מנחם בן-ששון: כאן, במקרה הזה, לא יהיו מאסרים.
מנחם בן-ששון: ידנו לא קלה על מאסרים.
מנחם בן-ששון: זה נובע מסיבה אחת של זכויות אדם.
מנחם בן-ששון: הסיבה השנייה היא שבתי הסוהר מלאים אדם ואין מקום.
מנחם בן-ששון: תשמרו את המקום לעבריינים.
מנחם בן-ששון: הנקודה השלישית היא תקציבית.
מנחם בן-ששון: אתם מדברים פה על מערכת דלה, על ממשלה שצריכה עוד כסף לסיוע המשפטי.
מנחם בן-ששון: מאסר הוא לא הפחדה.
מנחם בן-ששון: במקרה הזה הרתעה לא נמצאת במקום ראשון אלא בדרך כלל על חשבון.
מנחם בן-ששון: אין כאן עוון פלילי.
מנחם בן-ששון: הוא בסך הכל ביזה את ראש ההוצאה לפועל שהוא לא בא.
מנחם בן-ששון: כמה מאיתנו יודעים שהיה להם עיקול על חשבון, עיקול על נכס ואחרי זה אמרו שזאת טעות.
מנחם בן-ששון: נקודת המוצא שלי היא שלא יהיו מאסרים.
מנחם בן-ששון: אם לא הגענו לסידורים החלופיים ברמת ביצוע סבירה כל המערכת לא שווה כלום.
מנחם בן-ששון: ביום מן הימים תחזרו לוועדה ותגידו שניסיתם אבל זה לא הלך.
מנחם בן-ששון: אני מקווה שמה שעשינו במחצית הראשונה אלה הם הסעדים הנכונים.
מנחם בן-ששון: בשביל זה משרד האוצר משלם הון עתק למערכת ההוצאה לפועל.
מנחם בן-ששון: זאת התפישה.
מנחם בן-ששון: כך אני הבנתי כשיצאנו לדרך.
מנחם בן-ששון: אתם תנתחו את הנתונים.
מנחם בן-ששון: בלי זה אין טעם שתבואו לבקש את ההפחתה.
מנחם בן-ששון: כשתרצו להפחית אני ארצה לדעת שמותר לי להעלות את זה ביום מן הימים ל200 אלף, ל300 אלף, ל400 אלף.
מנחם בן-ששון: כל הסוגייה היא אחת מהסוגיות המהותיות.
מנחם בן-ששון: נקודת המוצא היא שהולכים לעסוק בסעיפי המאסר לא מתוך זה שאנחנו חסים על האנשים, אלא מתוך זה שאנחנו חסים על עצמנו, מתוך זה שאנחנו אומרים שחברה מתוקנת משתמשת בנשק שלילת החירות מתוך בדיקת הנתונים, מתוך ראייה בדוקה לאן אנחנו הולכים.
מנחם בן-ששון: לא אוסרים בלי שיש עורך דין.
מנחם בן-ששון: אומר המחוקק שבכל מקרה שבו יש חשש שבסופו של תהליך יהיה מאסר צריך לתת סיוע.
מנחם בן-ששון: גם את זה צריך לזכור.
מנחם בן-ששון: גם בזה צריך להיזהר.
נציגת המ.מ.מ: מדובר במסמך שסיימנו לכתוב לפני כשנה.
נציגת המ.מ.מ: אני מניחה שמאז לא היו שינויים.
נציגת המ.מ.מ: התבקשנו לבדוק את ההסדרים בנושא המאסרים בכמה מדינות בעולם, בעיקר את השאלה של מאסר חייבים כאמצעי לאכיפת פסקי דין אזרחיים.
נציגת המ.מ.מ: ממה שמצאנו במדינות שבדקנו יש שימוש מוגבל מאוד במאסר לחייבים כאמצעי להוצאה לפעול של פסקי דין אזרחיים.
נציגת המ.מ.מ: במדינות שמושפעות מהמשפט המקובל בדרך כלל המאסרים נעשים מכוח דוקטרינה של ביזיון בית משפט, לא כמאסר על חוב עצמו.
נציגת המ.מ.מ: בדרך כלל הדוקטרינה של ביזיון בית משפט מתמקדת באי ציות לצו השיפוטי, היא לא בודקת את הסיבה לאי ציות.
נציגת המ.מ.מ: כיום יש נטייה להבחין בין השתמטות מכוונת מתשלום החוב להשתמטות שנובעת מחוסר יכולת כלכלית.
נציגת המ.מ.מ: בדרך כלל המאסר נעשה במקרים קיצוניים, נדירים, או במקרים של אי התייצבות של החייב.
תמי סלע: האם אי התייצבות נחשב למקרה קיצוני?
נציגת המ.מ.מ: מדובר במקרים מאוד ספציפיים של אי התייצבות לחקירת יכולת.
מנחם בן-ששון: החלק הרלוונטי במסמך היה אנגליה.
נציגת המ.מ.מ: יש הרבה מדינות שמאפשרות לפי חוק את המאסר, אבל לא עושות שימוש בנוהל הזה.
נציגת המ.מ.מ: זאת אות מתה בספרי החוקים.
נציגת המ.מ.מ: בבריטניה לא עושים בזה שימוש.
נציגת המ.מ.מ: מאסר לא ממלא תפקיד משמעותי בהליכי הוצאה לפועל במדינות שבדקנו.
תמי סלע: יש הסכמה די רחבה על כך שמגיעות היום בפני הרשמים כמויות גדולות של בקשות למאסר שלא מאפשרות דיון שיפוטי, הפעלת שיקול דעת או בדיקה של היכולת הממשית.
תמי סלע: המאסות שמגיעות היום הן מאוד גדולות כך שהן לא מאפשרות את זה.
תמי סלע: נשאלת השאלה אם המערכת שמטפלת בכמות גדולה של תיקים יכולה להתמודד עם סוג כזה של פגיעה בחירות.
תמי סלע: השימוש במאסר לגבי ביזיון בית משפט מאוד מועט.
תמי סלע: זה נעשה מאוד אחרת .
תמי סלע: אי אפשר להשוות את הצורה בה זה מתנהל בהוצאה לפועל לצורה בה זה מתנהל בבתי המשפט.
תמי סלע: אם ההצעה הזאת תעבור היא תוסיף כלים שלא היו עד היום.
תמי סלע: אם יהיו אמצעים אחרים שיהיו יעילים, אז אולי לא יהיה למאסר מקום.
דנה פרייבך-חפץ: אני מסכימה לדברים שאדוני אמר.
דנה פרייבך-חפץ: אנחנו חושבים שבאופן עקרוני לא צריך להיות מאסר בהליכים אזרחיים.
דנה פרייבך-חפץ: מה שקורה היום זה שמאות בקשות מוגשות לרשם בודד מידי יום.
דנה פרייבך-חפץ: זה נעשה בלי שום בחינה פרטנית וכאמצעי ראשון.
דנה פרייבך-חפץ: יש לרשם שיקול דעת, אבל הוא לא מופעל בפועל.
דנה פרייבך-חפץ: גם כאשר מוציאים צו מאסר שמביא לתשלום צריך לזכור שהרבה פעמים יש בזה הטעייה.
דנה פרייבך-חפץ: על חייבים שהם חסרי יכולת פקודת המאסר מטילה אימה.
דנה פרייבך-חפץ: מה שקורה זה שאיך שהוא מגרדים עוד הלוואה שאי אפשר להחזיר.
דנה פרייבך-חפץ: בזה רק מגדילים את הבעיה.
דנה פרייבך-חפץ: אם יש עוד זוכה שלא קיבל את הכסף שלו, אז החייב עוד יותר מסתבך.
דנה פרייבך-חפץ: הדבר הזה מגדיל את הבעיה של החייב.
דנה פרייבך-חפץ: אנחנו חושבים שאין מקום למצב של מאסר חייבים בהליך אזרחי.
דנה פרייבך-חפץ: אנחנו חושבים שהתוספות שמוצעות כאן בחוק אמורות להיות אפקטיביות.
דנה פרייבך-חפץ: ההצעה כרגע מדברת על הפחתה של החוב הכולל.
דנה פרייבך-חפץ: גם אם מורידים את הסכום הזה הריביות בהוצאה לפועל רק תופחות בצורה מאוד דרמטית.
דנה פרייבך-חפץ: אם קובעים את המאסר הוא צריך להיות מוגבל בסכום.
דנה פרייבך-חפץ: יש את האופן שבו נמסר מידע לחייב.
דנה פרייבך-חפץ: זה לא בהכרח צריך להיכנס לחוק.
דנה פרייבך-חפץ: אפשר שזה יהיה בתקנות.
דנה פרייבך-חפץ: את העניין של מוחזק כחייב שמשתמט צריך לקחת בחשבון ולהזכיר פה.
סורין גנות: פקודות המאסר שבוצעו על סכומים של עד 100 אלף מהוות 98% מפקודות המאסר שבוצעו בשנת 2007.
סורין גנות: צריך לבחון את דפוס ההתנהגות שלנו, את הסטיגמה שהחברה באמצעים עקיפים או באמצעים אחרים מדביקה למי שלא משלם חוב.
סורין גנות: אין ספק שלקחו את האמצעי של המאסר במקרים מסוימים קצת רחוק מידי.
סורין גנות: מקובל עלי שצריך לעשות שדרוג או שיפורים כאלה ואחרים.
סורין גנות: כיוונתי לדעת גדולים.
סורין גנות: אני מקווה שבסופו של דבר נצליח לבוא עם איזו שהיא הצעה משותפת.
סורין גנות: זאת מטרתו של ראש הלשכה.
סורין גנות: אם אנחנו דנים בעולם המערבי, אז צריכים לבחון באותן מדינות שבהן עשינו מחקר השוואתי מה היא מדיניות אכיפת התשלומים, מה אחוז החובות לעומת אחוז התשלומים, מה הוא אחוז השיקים החוזרים, מה המדיניות למתן סטיגמה.
סורין גנות: אין לי ספק שבמדינות סקנדינביה אחוז השיקים החוזרים נמוך להפליא לעומת מדינת ישראל.
סורין גנות: אי אפשר רק לבוא ולומר מה הם אמצעי המאסר הקיימים.
סורין גנות: צריך לבדוק רוחבית, לא לעשות התייחסות ממוקדת וחד ממדית שפוגעת בתוצאה.
סורין גנות: צריך לתת התייחסות רב ממדית.
סורין גנות: אם כבר לעשות, אז צריך לעשות עבודה יסודית.
סורין גנות: אמנם אנחנו מתקנים את חוק ההוצאה להפועל, אבל זה כאין וכאפס לעומת אמצעי הגבייה האחרים הקיימים במדינות נאורות אחרות.
סורין גנות: בארצות הברית יש משהו שנקרא מעין תעודת יושר אזרחית.
סורין גנות: אם פעם אחת חוזר לך שיק אתה לא יכול לחתום על הסכם שכירות.
סורין גנות: כל מזכיר דורש מעין נייר מהבנקים שנקרא דירוג אשראי או תעודת יושר.
סורין גנות: אצלנו כולם יודעים מה קורה ללקוח מוגבל, כולל אנשים פושטי רגל.
סורין גנות: אין ספק שמדינת ישראל היא גן עדן לחייבים.
סורין גנות: צריך לבדוק מה המכנה, לא רק מה המונה.
סורין גנות: המכנה שונה לחלוטין.
סורין גנות: בשנת 2007 הוצאו כ200 אלף פקודות מאסר.
סורין גנות: 605 אנשים מתוך 200 אלף הועברו לשלטונות שב"ס או צה"ל.
סורין גנות: זה כ 0.2%.
סורין גנות: חייבי המזונות זה מספר משמעותי מתוכם.
סורין גנות: אתה יכול להגיד שאם לא אוסרים כמעט אף אחד, אז בשביל מה צריך את זה.
סורין גנות: יש חוקי יסוד.
סורין גנות: צריך לשמור עליהם.
סורין גנות: מקובל עלי שצריך להיות מדרג.
סורין גנות: מקובל עלי שהשינוי צריך להיעשות, אבל אי אפשר לשפוך את התינוק עם המים.
סורין גנות: אין לי ספק שהכתובת נמצאת על הקיר.
סורין גנות: במידה ופקודת המאסר תבוטל אנחנו נגיע לאנרכיה .
תמי סלע: כולם מסכימים שהמאסר צריך להיות אמצעי אחרון.
תמי סלע: אז כמעט ולא יהיה בו שימוש כי יהיה קשה במערכת הזאת להוציא פקודת מאסר לפני שבודקים את כל הפרמטרים האחרים.
תמי סלע: זה לא יענה על הצורך של ההרתעה.
תמי סלע: המצב כפי שהוא היום לא יישאר.
מנחם בן-ששון: ביום פקודה הדבר היחיד שמצליח להזיז זה פקודת ההבאה.
מנחם בן-ששון: אם הצלחת באמצעות הנתונים החדשים, באמצעות המסלול המהיר, באמצעות טכניקות חדשות להגיע לצמצום הפערים אנחנו נהיה הראשונים שנבקש לסגור את המאסרים.
סורין גנות: אמרתי בפתח דברי שמקובל עלי שזה לא צריך להיות הליך ראשון.
סורין גנות: גם בפרקטיקה היום זה לא הליך ראשון.
סורין גנות: ברגע שמישהו מגיע לחקירת יכולת, אוטומטית הוא חסין בפני פקודות מאסר.
סורין גנות: לא ניתן להוציא נגדו.
סורין גנות: כל מה שחייב צריך לעשות כדי למנוע כנגדו הליך מאסר זה פשוט להתייצב מיוזמתו בכל לשכת הוצאה לפועל, בפני כל רשם, בכל עת ובכל שעה.
סורין גנות: נשאלת השאלה לגבי כל אותם אלה שלא מבינים, שלא יודעים.
סורין גנות: זאת בעיה שצריך להתמודד איתה.
סורין גנות: אני לא חושב שזאת צריכה להיות פעולה אחרונה, אבל גם אני לא חושב שזאת צריכה להיות פעולה ראשונה.
סורין גנות: אין לי ספק שפקודת המאסר אסור שתהיה הפעולה הראשונה או האחרונה.
סורין גנות: השטח מעיד שזה הנשק היעיל ביותר, כי אם מתוך 200 אלף פקודות רק 605 הגיעו לשב"ס זה אומר שהשיטה הזאת הצליחה.
סורין גנות: 57 אלף פקודות מאסר הובאו בפני רשם, 42 אלף פקודות בוטלו.
סורין גנות: אין ספק שברגע שהרוב המוחלט מקבל פקודות מאסר מתאיידים להם כל התירוצים האחרים.
ד"ר פאבלו לרנר: יש בישראל יותר אשראי מאשר במדינות אחרות.
ד"ר פאבלו לרנר: מתעוררת השאלה של איך אנחנו מתמודדים עם הבעיה הזאת.
ד"ר פאבלו לרנר: לא כל הנושים דומים.
ד"ר פאבלו לרנר: אנחנו מתייחסים לנושים כמסכנים.
ד"ר פאבלו לרנר: יש סוגים שונים של חובות וסוגים שונים של נושים.
ד"ר פאבלו לרנר: אני לא יודע אם יש נתונים, אבל נדמה לי שאחד מהצרכנים הגדולים של פקודות המאסר זה המערכת הבנקאית.
ד"ר פאבלו לרנר: תמיד מביאים את הדוגמה של הנושה המסכן שלא יודע לגבות את הכסף.
ד"ר פאבלו לרנר: יכול להיות שבמקרה הזה ההתייחסות לפקודת המאסר צריכה להיות שונה.
ד"ר פאבלו לרנר: השאלה עד כמה המערכת מעניקה מידע לנושים.
ד"ר פאבלו לרנר: אני יוצא מתוך הנחה שלמערכת הבנקאית יש מידע.
ד"ר פאבלו לרנר: נדמה לי שכל התפישה של החובות הגדולים במקרה של מאסר אזרחי לא רלוונטית.
ד"ר פאבלו לרנר: בשיקים יש בעיה אחרת.
ד"ר פאבלו לרנר: במדינות רבות וגם בישראל שיק ללא כיסוי זאת עבירה פלילית.
ד"ר פאבלו לרנר: יכול להיות שבמקרה של שיק יש מקום לחשוב על איזו שהיא דרך של אכיפה עקיפה, כי מקרה של שיק ללא כיסוי זה לא כמו הלוואה.
ד"ר פאבלו לרנר: יש לנו את הבעיה של מזונות, שזה משהו אחר.
ד"ר פאבלו לרנר: הוועדה צריכה לנקוט עמדה לגבי מאסר.
ד"ר פאבלו לרנר: אם רוצים לשמור את המאסר, אז צריך להשאיר אותו לנושה הלא רצוני.
ד"ר פאבלו לרנר: אני לא חושב שצריך להשאיר את המאסר לנושה הרצוני.
אריה כהן: הנתונים כאן הם נתונים שהגיעו למשטרה, לא הנתונים של הכמויות של הבקשות שביצעו.
אריה כהן: בחלק גדול מהבקשות העניין של המעצר מתבטא כבר בשלב הראשון בו החייב מקבל את ההודעה על ההחלטה של ראש ההוצאה לפועל.
אריה כהן: מה שכאן זה לא צווי המעצר, אלא הכמות של מה שהגיע למשטרה.
אריה כהן: אסיים בנושא של בג"ץ פרח.
אריה כהן: אפשר לראות את העלייה בדוח שהוגש לוועדה בגבייה בהוצאה לפועל בשנת 1999 ואילך.
אריה כהן: זאת בשל הנושא של תיקון 19.
ציון כספי: יש בג"ץ שמבקש לבטל את המאסרים.
ציון כספי: נותנים לנו הרבה מאוד אמצעים ברפורמה הזאת.
ציון כספי: אני בהחלט חושב שזה חשוב וזה עוזר.
ציון כספי: צריך לקחת בחשבון שהמערכת של ההוצאה לפועל ממשיכה לעבוד יום יום.
ציון כספי: הרפורמה היא תוך כדי עבודה.
ציון כספי: האמצעים החדשים שאנחנו מקבלים, המידע והתהליכים ייקחו זמן על מנת ליישם, לשלב ולראות תוצאות.
ציון כספי: יכול להיות שצריך למצוא מערכת שמשלבת פחות מאסרים, אבל צריך לזכור שפקודות המאסר משמשות היום אמצעי הרתעה, הפחדה והן עוזרות לגבות.
אבי דוביצקי: אם אתם הולכים לבטל את המאסרים, אז צריכה להיות אבחנה בין המחקר למה שקורה בפועל.
אבי דוביצקי: המחקר הוא על פסקי דין.
אבי דוביצקי: בארצות הברית יש פקודות מאסר על 50 דולר.
אבי דוביצקי: אם אומרים שאנשים מסכנים, אז צריך להעביר אותם קורס של איך לנהל את העניינים הפיננסיים.
אבי דוביצקי: אם הם לא עוברים את הקורס הזה, צריך לשלוח אותם לפשיטת רגל.
אבי דוביצקי: אין פה שום דבר שמנסה לפתור את שורש הבעיה .
אבי דוביצקי: העניין של שיקים ללא כיסוי צריך להיות עבירה עם פקודת מאסר.
אבי דוביצקי: בדיוק כמו בארצות הברית.
אבי דוביצקי: עובדה היא שבארצות הברית כמות השיקים שחוזרים הוא קטן.
מנחם בן-ששון: רבותיי, תם ולא נשלם.
מנחם בן-ששון: אנחנו פתחנו את הדיון היום.
מנחם בן-ששון: אנחנו נמשיך אותו בפעם הבאה.
מנחם בן-ששון: חברי חברי הכנסת, אדוני פרקליט המדינה, מר לדור, אורחים יקרים, זוהי ישיבה ראשונה עם הפרקליט החדש.
מנחם בן-ששון: מנהגנו, שאנחנו לא רק שולחים מכתבי ברכה אלא מקדמים בברכה את הפרקליט בדיון בפני הוועדה.
מנחם בן-ששון: חלק מחברי הוועדה ודאי נמצאים בוועדות אחרות – עומס העבודה בכנסת, כפי שאדוני יודע, הוא גדול; חלק מהחברים מכהנים בוועדות רבות, בארבע עד שש ועדות.
מנחם בן-ששון: במפגש עם הפרקליט, בחלקו הראשון הפרקליט בוודאי יסקור את פעילות המשרד, את תוכניותיו, את ציפיותיו בכלל, את ציפיותיו מן הכנסת.
מנחם בן-ששון: הרי עדיין הדיאלוג נמשך בין כל זרועות החוק, ואנחנו אחת מהן – לא רק החושבת, אלא גם זו שמרימה לפחות זרוע אחת בהצבעות – אבל הרבה מן הדיונים שלנו מוקדשים לנושאים שאדוני מופקד עליהם.
מנחם בן-ששון: פרקליט – הרי הוא בא מן היוונית: זה שעומד ליד ומדבר בשם.