GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דפנה גלוק: בגלל השביתה יש אנשים שטרם הגיעו לסיטואציה הזאת, הם אמורים להתחיל את ההתמחות שלהם ב-2 במרץ.
דפנה גלוק: הכללים האלה הם מכוח סעיף 26(1) לחוק, שמאפשר לקבוע כלל חריג במקרה שבו יש איזו בעיה.
אברהם מיכאלי: האם יש להם מבחנים שלא עשו, שהם חובה לגשת לסטאז'?
דפנה גלוק: החוק קובע שכדי להתחיל את הסטאז' יש למעשה לסיים את הלימודים.
דפנה גלוק: הסטודנטים האלה לא סיימו את הלימודים, בעצם מדובר רק בסמסטר א', כי זה שלוש שנים וחצי לימוד משפטים, הם עדיין לא סיימו את לימודיהם.
דפנה גלוק: הם אמורים להתחיל את ההתמחות.
דפנה גלוק: הלשכה עמדה בקשר עם האוניברסיטאות, וקיבלה את המועדים שפחות או יותר יסתיימו בהם הבחינות של סמסטר א', שהם מצויים בסעיף קטן (ג) לכללים.
דפנה גלוק: מדובר באמצע יולי 2008, אז אמור להתיישר הקו לסטודנטים למשפטים.
דפנה גלוק: הכללים האלה נועדו לאפשר להם להירשם ולהתחיל את ההתמחות שלהם.
יצחק לוי: מתי הם צריכים להתחיל את ההתמחות?
דפנה גלוק: ב-2 במרץ.
יצחק לוי: בשבוע הבא.
יצחק לוי: אנחנו כרגע מתקינים תקנות הוראת שעה כדי לאפשר להם להתחיל, על אף שחסרים להם כמה קורסים וכמה ציונים.
יצחק לוי: כמה ציונים חסרים להם?
דפנה גלוק: זה יכול להשתנות, יש כאלה שיכול להיות שלא חסרים להם קורסים, כי נשארו להם רק קורסים שלא מלמדים בהם מרצים בכירים, יש כאלה שאולי חסרים להם יותר.
דפנה גלוק: אנחנו לא מדברים על אנשים שחסר להם הכול, כי זאת השנה האחרונה.
יצחק לוי: אנחנו קובעים פחות או יותר מה חסר?
דפנה גלוק: לא קובעים מה חסר.
דפנה גלוק: אפשר לומר די בוודאות שאת כל הקורסים המשמעותיים עוברים בשנים הראשונות, זה לא בסמסטר האחרון ללימודים.
דפנה גלוק: אנחנו מדברים אך ורק על הסמסטר האחרון.
דפנה גלוק: בדרך כלל מדובר בקורסי בחירה, אולי קורס אחד נוסף שהוא לא מהקורסים הקטנים, ויש מספר תלמידים שלא הגיעו למצב שבו הם זכאים קבל את תואר הבוגר.
יצחק לוי: האם זה בהסכמת הלשכה?
דפנה גלוק: בוודאי, זה לבקשת הלשכה.
יצחק לוי: האם זה בהסכמת הסטודנטים?
עמיר הרן: כן.
עמיר הרן: אם אדוני רוצה, נוכל להסביר.
אברהם מיכאלי: תיאורטית יכול להיות מצב, אדוני היושב-ראש, שיש סטודנט אחד שחסר לו מקצוע אחד, ויש אחד שחסרים לו שלושה או ארבעה מקצועות.
אברהם מיכאלי: אפשר עדיין להתחיל את הסטאז', לא יקרה שום דבר.
יצחק לוי: אדוני היועץ המשפטי, האם יש לך הערה?
איתמר גלבפיש: זה דומה למסמכים שהוועדה אישרה בפעמים הקודמות.
אברהם מיכאלי: איך זה שנציגי לשכת עורכי הדין לא כאן?
יצחק לוי: לשכת עורכי הדין בדרך.
אברהם מיכאלי: אני כועס שלשכת עורכי הדין לא פה.
דפנה גלוק: זה חשוב גם לעורכי הדין שמאמנים מתמחים, שהמתמחים יתחילו בזמן.
אברהם מיכאלי: אני מבין את הבקשה ואת דחיפותה, לכן גם הקדמנו את זה לפני הכול ואנחנו דנים בזה היום.
יצחק לוי: האם הסטודנטים רוצים להודיע משהו לאומה?
זמר בלונדהיים: אנחנו מאגודת הסטודנטים של אוניברסיטת ירושלים.
זמר בלונדהיים: כעיקרון, אנחנו, כמובן, מאוד בעד ההצעה הזאת, שהועלתה בתיאום עם הלשכה.
זמר בלונדהיים: בסופו של דבר נוצר כאן מצב שלא באשמת הסטודנטים, האוניברסיטאות השונות באמת השקיעו הרבה ביצירת פתרונות – קורסים דחוסים לשנה ד' ודברים שיסתיימו לפני ה-1 במרץ.
זמר בלונדהיים: בפועל, לא יעזור כלום, יש סטודנטים שיש להם מעבר לשני קורסים שמותר להחסיר, כעיקרון עד ה-8 במרץ.
זמר בלונדהיים: בשבילם בדיוק צריך את הוראת השעה הזאת.
זמר בלונדהיים: במקביל, ואנחנו בדיוק במגעים עם הלשכה, שייצאו בקריאה למשרדים, כי אלה שלא הספיקו בסופו של דבר את החובות שלהם, ייאלצו להיבחן תוך כדי תקופת הסטאז', ולכן נבקש מהלשכה להוציא קריאה למשרדים לגלות גמישות מעבר לשנה רגילה, למועדי ב' ולמועדי ג' וכן הלאה.
יצחק לוי: תקרא את התקנות.
איתמר גלבפיש: לפני שאני קורא, אישרנו כאלה גם בזמן המלחמה, וגם כמה שנים לפני, בנסיבות דומות, והנוסח כמעט זהה.
איתמר גלבפיש: כללי לשכת עורכי הדין (התמחות) (הוראת שעה), התשס"ח-2008 "בתוקף סמכותה לפי סעיפים 26א ו-109 לחוק לשכת עורכי הדין, התשכ"א-1961 (להלן – החוק), ובאישור שר המשפטים וועדת חוקה, חוק ומשפט של הכנסת, מתקינה המועצה הארצית של לשכת עורכי הדין כללים אלה: 1.
איתמר גלבפיש: (א) על אף האמור בסעיף 26(1) לחוק, ובסעיף 2(א) לכללי לשכת עורכי הדין (רישום מתמחים ופיקוח על התמחות), התשכ"ב-1962, רשאי להירשם כמתמחה מי שבמועד תחילתם של כללים אלה רשום כתלמיד הפקולטה למשפטים באוניברסיטה בסמסטר האחרון של שנת לימודיו האחרונה.
יצחק לוי: מה אומר סעיף 2601) וסעיף 2(א)?
איתמר גלבפיש: אלה הכללים שקובעים מי רשאי להירשם כמתמחה.
איתמר גלבפיש: 26(1) קבוע: "מי שקיבל בפקולטה" – זה למעשה גם במכללות – "תעודת בוגר או אישור שמילא אחר דרישות הפקולטה לקבלת תעודת בוגר או אישור שסיים את תקופת לימודיו בפקולטה ונותרו לו לא יותר משתי בחינות.
איתמר גלבפיש: " זה מה שהציגה עורכת-הדין גלוק.
יצחק לוי: אנחנו אומרים שכל תלמיד מתחיל את הסמסטר האחרון יכול להירשם.
איתמר גלבפיש: שכבר התחיל למעשה.
יצחק לוי: הוא יכול להירשם ללא קשר כמה בחינות חסרות.
איתמר גלבפיש: הוא ייפול בסעיף האחרון, אם הוא לא ישלים עד אוגוסט.
יצחק לוי: תמשיך הלאה.
איתמר גלבפיש: "(ב) מי שנרשם כמתמחה כאמור בסעיף קטן (א), רשאית הלשכה לקבוע שתחילת התמחותו תהיה במועד שבו החל להתמחות בפועל, על פי הודעת מאמנו, ושלא יהיה לפני יום כ"ה באדר א' התשס"ח (2 במרץ 2008).
איתמר גלבפיש: (ג) מתמחה שנרשם לפי סעיף קטן (א) וביום י"ב בתמוז התשס"ח (15 ביולי 2008) אינו רשאי עדיין להירשם כמתמחה לפי הוראת סעיף 26(1) לחוק – תיפסק התמחותו עד שיהיה רשאי להירשם כמתמחה לפי הסעיף האמור; הופסקה ההתמחות כאמור, רשאית הלשכה שלא למנות את התקופה שעד למועד ההפסקה במניין תקופת ההתמחות.
אברהם מיכאלי: למה עד 15 ביולי?
דפנה גלוק: זה בתיאום עם האוניברסיטאות.
אברהם מיכאלי: אני לא בטוח שזה בתיאום עם כל האוניברסיטאות, כי ראיתי אוניברסיטאות שנתנו לסטודנטים סידורים שאני לא בטוח שיספיקו להם חודשיים.
יצחק לוי: 15 ביולי זה סוף הסמסטר.
איתמר גלבפיש: זה קצת אחרי זה.
זמר בלונדהיים: סמסטר א' הדחוי מסתיים בתחילת אפריל, ה-15 ביולי זה אחרי תחילת מועדי ב' באוניברסיטאות.
אברהם מיכאלי: אני לא רוצה שבגלל שבועיים נצטרך עוד פעם להתכנס ולאשר.
אברהם מיכאלי: לדעתי, יש אוניברסיטאות שמצאו פתרונות דחוקים מאוד לתת להם הזדמנויות להיבחן.
יצחק לוי: הנוסח הזה לא מתואם עם כל האוניברסיטאות?
דפנה גלוק: לשכת עורכי הדין תיאמה, לפי מה שנאמר לי.
יצחק לוי: האם הסטודנטים מסכימים לתאריך הזה?
עמיר הרן: כל המיזם הזה התחיל בפנייה של הדיקנים.
עמיר הרן: ארבעת הדיקנים כתבו מכתב ללשכת עורכי הדין, הם נקבו בהתחלה ב-30 בספטמבר או בתחילת ספטמבר, אחר כך זה איכשהו השתנה, הרי זה עבר תהליך בלשכת עורכי הדין ובמשרד המשפטים.
עמיר הרן: מישהו צריך להסביר איך בדיוק הגיע לתאריך הזה.
דפנה גלוק: התאריך הזה הוסבר לי מלשכת עורכי הדין כתאריך שתואם עם האוניברסיטאות.
דפנה גלוק: אלה הם כללים של לשכת עורכי הדין.
דפנה גלוק: אני חייבת לציין שכעיקרון, גם אם קרה, ובמועד הזה היתה חסרה בחינה אחת או שתיים מעבר לשתיים שמותר שיהיו חסרות, וגם אם היתה הפסקה לתקופה מסוימת, בכל מקרה, הוא יהיה מסוגל להמשיך אחר כך את ההתמחות שלו, והלשכה גם תהיה רשאית להביא בחשבון את זה.
יצחק לוי: האם ההתמחות שהוא עשה עד עכשיו תיחשב לו או לא?
עמיר הרן: לפי שיקול דעת הלשכה.
דפנה גלוק: זה לפי שיקול דעת הלשכה.
דפנה גלוק: אם ההפסקה קצרה, ניתן להניח שלא תהיה בעיה.
דפנה גלוק: אם אחרי שנה אדם חוזר ואומר שהוא רוצה להמשיך את ההתמחות, הלשכה רשאית לומר לו שלא.
אברהם מיכאלי: אדוני היושב-ראש, אני יודע כמה קשה לאוניברסיטאות למצוא את הסידור לתת להם גם את הקורסים המזורזים האלה.
אברהם מיכאלי: עשו קורסים מזורזים במקום לפרוס את זה לסמסטר שלם, עשו קורסים לחודש-חודש וחצי, כדי לדחוס הכול, וגם המבחנים, כתוצאה מכך, נדחו.
אברהם מיכאלי: 15 ביולי זה תאריך מוקדם מדי, אני לא מסכים לזה שיהיו כל ההפסקות ואחר כך יתחילו לחדש את ההתמחות.
אברהם מיכאלי: הם ביקשו בספטמבר, גם קראתי למה ביקשו ספטמבר.
אברהם מיכאלי: יכול להיות שפה צריך איזה תאריך אמצע, שלא נצטרך להאריך את זה בכל שבועיים.
איתמר גלבפיש: אני אעיד כסטודנט לתואר שני באוניברסיטה העברית ולא כיועץ משפטי.
איתמר גלבפיש: עשיתי קורסים שלא התקיימו עקב השביתה בסמסטר הראשון, והתחילו החל מסיום השביתה, והם ייגמרו בתחילת הסמסטר השני.
איתמר גלבפיש: אין ללשכה שום אינטרס להכשיל את המתמחים.
יצחק לוי: לשכת עורכי הדין לא נמצאת כאן.
יעל גויסקי-אבס: אני מתנצלת על האיחור.
יצחק לוי: אנחנו בדיוק צריכים את הסברך.
יצחק לוי: אנחנו דנים בסעיף קטן (ג).
יצחק לוי: בסעיף נקוב תאריך, שמי שלא מילא את חובותיו עד ה-15 ביולי, תיפסק ההתמחות שלו.
יצחק לוי: ושאלנו, למה ה-15 ביולי?
יצחק לוי: למה לא לאשפר מרווח יותר גדול?
יעל גויסקי-אבס: משרד המשפטים אחראי על הנוסח הסופי.
דפנה גלוק: הנוסח הזה זה הנוסח שהועבר מהלשכה.
יעל גויסקי-אבס: לא אמרו לי בדיוק, מלבד שחשוב לנו מאוד לאשר את הכללים האלה.
יצחק לוי: נאשר.
יצחק לוי: השאלה היחידה היא, האם להאריך מעט את התאריך כדי לאפשר מקרים שבהם יש לחץ זמן או דחיית מועד, או משהו כזה?
יעל גויסקי-אבס: אני יכולה לברר בטלפון, אני לא יכולה לתת לך תשובה עצמאית.
יצחק לוי: אנחנו רוצים לסיים את הכללים?
יעל גויסקי-אבס: אני יכולה לצאת ולעשות טלפון.
אברהם מיכאלי: תגידי להם שרוצים עוד חודש.
זמר בלונדהיים: מה שתואם עם האוניברסיטאות הוא על 15 ביולי, כי זה אחרי תקופת מועדי ב', אבל זה לא אחרי תקופת מועדי ג', שבשנה רגילה נגיד שזה לא נורא.
אברהם מיכאלי: זה תאריך שרירותי.
אברהם מיכאלי: מה זה מפריע?
יעל גויסקי-אבס: השאלה, האם יש השלכה בעקבות השביתה.
יעל גויסקי-אבס: גם באופן רגיל מועדי ג' לא נכנסים לתווך הזמנים.
יצחק לוי: אנחנו מדברים על שנה שנפגעה בעקבות השביתה.
יצחק לוי: אנחנו מדברים בהוראת שעה.
יצחק לוי: אברהם מיכאלי אמר שאנחנו לא רוצים ב-14 ביולי לשבת ולאשר עוד פעם דחייה של זמן.
זמר בלונדהיים: הסיבה, שזה רלוונטי בגלל השביתה.
זמר בלונדהיים: בשנה רגילה, הזכאות למועד ג' היא לפרטים, ואז אנחנו מדברים על מקרים חריגים.
זמר בלונדהיים: כל האוניברסיטאות אישרו לגשת לשניים משלושה מועדים.
יצחק לוי: יש התנגדות להארכת התאריך, אני כבר מגלה לכם את השורה האחרונה.
יעל גויסקי-אבס: מדובר כבר כיום בהארכה של חודשיים ומעלה של תקופת ההתמחות, אנחנו לא יכולים להאריך יותר.
יעל גויסקי-אבס: לכל התמחות יש התמחות שאחריה, והם כבר נכנסים לפרק הזמן של אחרי כן, לכן אי אפשר בשום פנים ואופן.
אברהם מיכאלי: התשובה לא ברורה.
אברהם מיכאלי: לא שאלנו את זה.
אברהם מיכאלי: שאלנו, מה מפריע ללשכה שהתאריך הקובע לגבי דחיית המועד, לא תחילת התמחות, ההתמחות מתחילה ב-2 במרץ.
יעל גויסקי-אבס: מי שלא מסיים את החובות שלו ב-15 ביולי, אתה רוצה להעניק לו אפשרות שהוא יוכל להירשם כמתמחה ולהאריך לו את התקופה.
איתמר גלבפיש: לא צריך להאריך לו את התקופה.
איתמר גלבפיש: צריך שהמועד הקובע להשלמת החובות יהיה במועד מאוחר יותר.
עמיר הרן: יש בעיה עם המתמחים שאחרי.
עמיר הרן: זה יכניס לסעיף גם מי שהיה מתחיל להתמחות בספטמבר, הוא גם יוכל לבקש הכרה, זה העניין.
יצחק לוי: רבותי, מכיוון שמדובר פה בהסכמה בין הסטודנטים לבין הלשכה לבין האוניברסיטאות, אני מציע שנישאר בתאריך הנקוב.
יצחק לוי: אין לנו הסבר ממצה, בכל אופן, שמענו את התגובה מטלפון שהיה, ואני מציע שנישאר בהסכמה.
אברהם מיכאלי: ההסכמה של מי?
יצחק לוי: הסכמה של הסטודנטים, של לשכת עורכי הדין ושל משרד המשפטים.
אברהם מיכאלי: אני לא יודע אם הסטודנטים מסכימים, הם לא מבינים מה המשמעות של זה.
יצחק לוי: אני חושב שזו אמירה מאוד קשה להגיד שסטודנטים לא מבינים.
אברהם מיכאלי: הם דווקא חשבו ללכת על ספטמבר.
עמיר הרן: מי שחשב זה הדיקנים, אבל יכול להיות שהתגלתה הבעיה.
יצחק לוי: רבותי, הדיקנים לא טרחו לבוא ולא ביקשו להיות מוזמנים.
עמיר הרן: יכול להיות שגילו שהארכה יותר גדולה תכניס גם אנשים שלא היו אמורים ליהנות.
עמיר הרן: אפשר יהיה להבטיח לאדוני שאם יהיה צורך- - -
אברהם מיכאלי: אדוני היושב-ראש, אני מציע שיהיו לפחות שבועיים נוספים, עד ה-1 באוגוסט.
יצחק לוי: אני מבקש ממך, חבר הכנסת מיכאלי, להישאר בהסכמות.
יצחק לוי: אין לנו כאן את כל הנתונים כדי להפר את ההסכמות.
יצחק לוי: יש פה הסכמה של משרד המשפטים, של הסטודנטים, של לשכת עורכי הדין על תאריך מסוים.
יצחק לוי: יכול להיות שיש לזה השלכות שאני לא מבין, יכול להיות שיש השלכות לגבי המחזור הבא של המתמחים, יכול להיות שיש לזה השלכות לגבי דברים אחרים, אינני יודע.
אברהם מיכאלי: אדוני היושב-ראש, אנחנו מבינים גם לקרוא וגם מה שלא כתוב פה.
אברהם מיכאלי: אין לזה שום השלכה ואין לזה שום משמעות.
דפנה גלוק: יש בעיה עם המתמחים שמתחילים בספטמבר.
אברהם מיכאלי: איך זה יכול להשפיע עליהם?
עמיר הרן: אם אדוני רוצה, אני יכול להסביר בשנייה, ואז תנוח דעתך.
עמיר הרן: חבר הכנסת מיכאלי, אני יכול להסביר לך מה נראה לי העניין.
עמיר הרן: הרעיון הוא שאם יאריכו יותר את תקופת החסד, יכול להיות שגם מתמחה שלא היה אמור ליהנות מהכללים האלה, ולהתחיל בספטמבר, יירשם עכשיו להתמחות שלו, תוך כדי כך שהוא סטודנט, ולהגיד שיכירו לו, והוא ישלים עד מתי שהוא היה אמור להשלים במועד המקורי.
עמיר הרן: זאת ההשלכה שהם מתכוונים כאן.
אברהם מיכאלי: מה המשמעות של זה?
עמיר הרן: המשמעות שאדם שלא סיים את החובות ולא היה אמור לסיים ולא קשור לשביתה, למשל כמוני, שאני אמור לסיים את הלימודים שלי בספטמבר, כי אני עושה ארבע שנים, שני תארים במקביל, ייהנה מהתיקון הזה, למרות שאני לא אמור ליהנות ממנו.
יצחק לוי: הסטודנטים גם עומדים על התאריך.
עמיר הרן: אם יהיו בעיות של סטודנטים שעקב השביתה, למשל היו במילואים, ויידחו, קודם כול, יש פה סמכות ללשכה להכיר מעבר.
עמיר הרן: הלשכה בהחלט יכולה להכיר.
אברהם מיכאלי: איפה שיקול הדעת ללשכה להתחשב בזה?
דפנה גלוק: השיקול דעת שלה זה לא להתחשב.
אברהם מיכאלי: הלשכה מפסיקה את ההתמחות.
דפנה גלוק: כעיקרון, הסעיף הזה בא לנגד את הכלל שבו ההתמחות קודם כן היתה נחשבת.
דפנה גלוק: היא כן נחשבת, אלא אם כן תחליט הלשכה שלא.
יצחק לוי: ההנחה היא שעד לתאריך הזה כל אחד יכול להגיע למילוי החובות שלו.
יצחק לוי: מסיום השביתה ועד לתאריך הזה, בסידורים שנעשו היום באוניברסיטאות- - -
אברהם מיכאלי: לא שוכנעתי, אדוני היושב-ראש, שההנחה הזאת נכונה.
יצחק לוי: זאת ההנחה שגם לשכת עורכי הדין, גם הסטודנטים וגם משרד המשפטים מביעים.
יצחק לוי: אני מציע ללכת עם ההנחה הזאת, ואני מבקש לקרוא את סעיף 2, תחילה.
איתמר גלבפיש: תחילה "תחילתם של כללים אלה ביום אישורם בוועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת".
איתמר גלבפיש: אני מציע לשנות את הנוסח ולנקוב במועד של היום הנוכחי ולא בנוסח הקבוע.
יצחק לוי: נעשה את זה.
יצחק לוי: רבותי, אני רוצה להצביע על הכללים.
יצחק לוי: מי בעד הכללים?
יצחק לוי: הצבעה בעד – פה אחד אושרו תקנות כללי לשכת עורכי הדין (התמחות) (הוראת שעה), התשס"ח-2008.
דורית ואג: פה אחד.
יצחק לוי: רבותי, אני מבקש לפתוח את ישיבת ועדת החוקה.
יצחק לוי: אנחנו דנים בהצעת חוק לשכת עורכי הדין (תיקון מס' 31).
יצחק לוי: למען האורחים, תלמידים מבית הספר ליד האוניברסיטה, כיתה י"א, חוק לשכת עורכי הדין הוא חוק שמסדיר את כל התנהלותה של לשכת עורכי הדין, הוא נותן סמכויות ללשכת עורכי הדין.
יצחק לוי: זה חוק שנראה חוק של מקצוע מסוים, זה נכון, אבל בגלל חשיבות המקצוע הכנסת חוקקה חוק כזה.
יצחק לוי: אנחנו כרגע דנים בתיקון החוק.
יצחק לוי: התיקון עוסק בעיקר בנושאים של האתיקה של עורכי הדין.
יצחק לוי: כבר דנו כמה דיונים, וזה דיון מס' 5, ואנחנו כרגע נמצאים לקראת סוף דיון התיקון.
יצחק לוי: אנחנו מתכוונים היום לסיים את העבודה, ולאחר מכן הייעוץ המשפטי של הוועדה יכין נוסח להצבעה, ובישיבה הקרובה שתיקבע אנחנו מקווים להצביע על החוק ולהעביר למליאה לקריאה השנייה ולקריאה השלישית.
איתמר גלבפיש: הסעיף האחרון, כותרתו בעבר היתה "פרקליטי הלשכה".
איתמר גלבפיש: כזכור, היה דיון ענף מדי על השם, ונדמה שהגענו להסכמה שיקראו להם פשוט "פרקליטים".
איתמר גלבפיש: הוועדה החליטה, ראשית, שהיא לא רוצה שתהיה התייחסות לעוזרי הפרקליט ברוב סעיפי החוק, למעט סעיף 18ד(ד), שעוד נגיע אליו, והיא החליטה שפרקליט לא יכול להיות חבר באחד מהמוסדות האחרים של הלשכה.
איתמר גלבפיש: אני מציע שניכנס לגופם של הסעיפים הקטנים ולשאלות לדיון.
איתמר גלבפיש: 18ד(א) קובע: "(א) בכל מחוז של הלשכה יכהן פרקליט שיפעל ליד ועדת האתיקה המחוזית; [גרסה ב' - כן יכול שיכהן פרקליט שיפעל ליד ועדת האתיקה הארצית, אם החליטה על כך הועדה].
איתמר גלבפיש: המטרה של התוספת בגרסה ב' היא לאפשר לוועדה הארצית גם למנות פרקליט לידה.
איתמר גלבפיש: אם אני זוכר את עמדת לשכת עורכי הדין, שמשום מה לא נמצאים כרגע, הם מעוניינים באפשרות הזאת.
דפנה גלוק: הם רוצים את זה.
יצחק לוי: רבותי, זו כבר הפעם השנייה שאתם מאחרים לדיון היום.
יצחק לוי: אנחנו נמצאים בסעיף הפרקליטים, סעיף 18ד(א).
יצחק לוי: האם אתם רוצים פרקליט גם בוועדת האתיקה הארצית.
דרור ארד-איילון: יש כבר, למען הסדר זה יותר נכון.
איתמר גלבפיש: סעיף קטן (ב): "(ב) כשיר להתמנות פרקליט מי שהתקיימו בו תנאי הכשירות לכהונה בבית דין משמעתי מחוזי כאמור בסעיף 16(א) והוא אינו חבר באחד ממוסדות הלשכה".
איתמר גלבפיש: נזכיר שבסעיף 16א נדרשות חמש שנות ותק.
יצחק לוי: רבותי, אנחנו קוראים.
יצחק לוי: אם יש הערות, נא להגיד.
דרור ארד-איילון: היתה שאלה קודמת האם הפרקליט יהיה מוסד ממוסדות הלשכה?
איתמר גלבפיש: נחזור חזרה לסעיף 1 לאחר שנחליט מה עושה הפרקליט.
איתמר גלבפיש: נחזור להגדרתו.
איתמר גלבפיש: סעיף 18ד(ג): "הפרקליטים - (1) יבררו תלונות על עבירות משמעת של עורכי דין המטופלות בידי ועדת האתיקה שלידה הם פועלים, ויעבירו אותן אליה בצירוף המלצתם".
איתמר גלבפיש: יש שלוש שאלות לגבי הסעיף הזה.
איתמר גלבפיש: ראשית, האם רשאית ועדת האתיקה להעביר תלונה לבירור על ידי מישהו אחר, שאינו הפרקליט או עוזרו.
איתמר גלבפיש: זה לאו דווקא נובע מהנוסח.
איתמר גלבפיש: שאלה שנייה, האם ועדת האתיקה רשאית לגנוז תלונה מבלי להעביר לפרקליט?
איתמר גלבפיש: האם הפרקליט רשאי שלא לברר תלונה?
איתמר גלבפיש: יש פה שאלות, שאולי ראוי, אפילו אם לא נגיד בחוק, שנבין מה אומר הנוסח.
דרור ארד-איילון: יושב-ראש ועדה יכול להעביר תלונה לכל אחד מחברי הוועדה, הפרקליט או עוזריו, אפשר להניח שהוא לא יעבוד ישירות מול העוזרים, אבל זה עניין של נוהג עבודה.
דרור ארד-איילון: הוא לא יעקוף אותו, אבל יכול להיות שנוהג העבודה יהיה, שהוא יכול להפעיל אותו במישרין.
דרור ארד-איילון: הפרקליט הוא לא הגורם היחיד שעובר על תלונות, אלא התלונות מתחלקות, הוא יעבור על מאסה ניכרת של תלונות.
דרור ארד-איילון: לכן בתוך הוועדה אפשר להעביר את התלונה בין חברים.
דרור ארד-איילון: לשאלה ביחס לסמכות הגניזה.
דרור ארד-איילון: סמכות הגניזה היא לא של הפרקליט, אלא של הוועדה.
דרור ארד-איילון: אני חושב שצריך לקבוע בחוק שהפרקליט רשאי להשתתף בישיבות הוועדה.
דרור ארד-איילון: זה לא מובן מאליו, עדיף שזה ייאמר.
יצחק לוי: הוא יכול להשתתף.
יצחק לוי: יכול להיות שהוועדה תרצה בישיבות מסוימות שהוא לא ישתתף.
דרור ארד-איילון: אני לא חושב שיהיה מצב כזה.
דרור ארד-איילון: אולי ישיבות פרסונליות על בחירתו של הפרקליט.
יצחק לוי: למה להיכנס לזה בחוק?
יצחק לוי: אני צריך לקבוע בחוק את מי אתה מזמין לוועדה?
דרור ארד-איילון: הוא לא מוזמן.
דרור ארד-איילון: היום הפרקליט, הקובל שלנו, בא כוחנו מוזמן.
דרור ארד-איילון: אם יש תיק מתנהל, קוראים לו.
דרור ארד-איילון: התפקיד החדש הוא לא של מוזמן, הוא יותר דומה, אם מותר לעשות השאלה למצב שלנו, לאיתמר גלבפיש כאן, שהוא אורגן פנימי של הוועדה והוא חלק מהמנגנון.
יצחק לוי: את זה עוד לא החלטנו.
דרור ארד-איילון: הוא לא מוסד של הלשכה, זו שאלה אחרת, אבל הוא חלק מהתשתית של הוועדה והוא יושב בישיבותיה.
איתמר גלבפיש: לי ולחברי יש מונופול על הייעוץ המשפטי לוועדה, והתזה שאתה מציג כאן ממעיטה בערכו של הפרקליט, ודאי ממעיטה ממה שוועדת אלוני התכוונה, וודאי ממה שהנוסח הכחול התכוון.
איתמר גלבפיש: התזה שאתה מציג, שהפרקליט הוא עוד אחד מהאנשים שמבררים את התלונות, ויוצא גורם שהוא לא כל כך חזק והשפעתו על ההליך לא רבה.
יצחק לוי: נאמר שיש תיק, ואתם רוצים למנות מישהו אחר שיהיה הקובל, האם יש אפשרות?
יצחק לוי: גם בממשלה זה קורה ששר מבקש שלא היועץ המשפטי לממשלה ייצג אותו, אלא מישהו אחר.
דרור ארד-איילון: ייצג איפה?
יצחק לוי: שיברר, שיכין.
דרור ארד-איילון: יש הבחנה חדה בין שני השלבים.
יצחק לוי: האם הפרקליט הוא בלעדי או שיש אפשרות לוועדה להחליט בתיק מסוים או בקבוצת תיקים או בנושאים מסוימים, כשהם מבקשים להשתמש בשירותיו של פרקליט אחר, של גורם אחר, ולא הפרקליט?
דרור ארד-איילון: ככל שמדובר על בירור מוקדם של התלונות, להבאתן להחלטת הוועדה, בהחלט כן.
דרור ארד-איילון: הוא לא בלעדי, אם כי הוא דומיננטי, כי הוא גורם שיושב שם בשכר ועושה נתח משמעותי.
דרור ארד-איילון: אני חושב שהוא יושב בישיבות באופן קבוע, אין לו זכות הצבעה, אבל בוודאי יש מעמד מיוחד לדברים שלו.
דרור ארד-איילון: זה מתחיל להיות המצב היום גם בתל-אביב, גם בארצית, יש לזה ערך רב.
דרור ארד-איילון: ככל שמדובר בייצוג, הוא המייצג שלנו.
יצחק לוי: לא יכול להיות אחרת?
דרור ארד-איילון: אין לנו תקציב למנות.
יצחק לוי: יש לך תקציב.
יצחק לוי: אנחנו מדברים על חוק עכשיו, לא על תקציב.
יצחק לוי: האם בעיקרון הוועדה יכולה להחליט שמישהו אחר ייצג אותה ולא הפרקליט?
דרור ארד-איילון: אני לא רואה סיבה לכך, פרט למקרה שהפרקליט יגיד שהוא בעומס.
יצחק לוי: אני יכול לתת לך חמש סיבות.
יצחק לוי: אחת מהן שהתיק מסובך מאוד ואתה רוצה לקחת מומחה יותר גדול.
יצחק לוי: מספיק אחת, לא צריך חמש סיבות, את ארבע האחרות נעזוב.
יצחק לוי: נניח, הוועדה מחליטה שיש תיק בעל תקדים, בעל משקל, שאלה אתית מאוד חשובה ורצינית וכן הלאה.
יצחק לוי: סיבה שנייה יכולה להיות שהוועדה חושבת שיש פה מידה מסוימת של ניגוד אינטרסים עם הפרקליט, אפילו ניגוד אינטרסים רחוק, לא ניגוד אינטרסים מובהק.
דרור ארד-איילון: נבחין בין שני המקרים האלה.
דרור ארד-איילון: אם מדובר על עומס או על ניגוד עניינים, על בעיה נורמטיבית או מעשית, ללא ספק אפשר להזיז אותו הצידה אם הוא לא יכול לטפל בזה.
דרור ארד-איילון: מה מידת ניגוד העניינים הרלוונטית – הוועדה תקבע, היא תגיד אם זה רחוק או קרוב.
דרור ארד-איילון: זה מספיק שהוא לא ייגע בזה.
דרור ארד-איילון: הוא יכול להגיד שהוא לא יכול לטפל בזה, שהאמת שהוא מכיר את הדודה שלו והוא מבקש לא לטפל בזה.
דרור ארד-איילון: אנחנו לא יכולים למנות מישהו אחר?
דרור ארד-איילון: זה מובן מאליו.
דרור ארד-איילון: על המקרה הראשון שהצגת לא חשבתי עד הסוף.
דרור ארד-איילון: אני לא רוצה לשלול מהוועדה את הסמכות, אבל אם שואלים אותי, ברמה של הציפיות שלי, הציפיות שלי שהיא לא תעשה את זה.
יצחק לוי: אני מציע שלא נשלול.
דפנה גלוק: אנחנו עדיין בשלב הראשון של בירור התלונה.
איתמר גלבפיש: מבחינת הנוסחים, סעיף קטן (1) מדבר על בירור התלונה, סעיף קטן (2) מדבר על הייצוג.
יצחק לוי: אני מציע שגם בסעיף קטן (1) וגם בסעיף קטן (2) לא נשלול.
יצחק לוי: נאפשר לוועדת האתיקה חופש פעולה.
איתמר גלבפיש: הנוסחים המונחים בפניכם הם בכוונה מעורפלים דים בנושא הזה כדי לאפשר לוועדת האתיקה לעשות את זה, ונראה לי שרלוונטי לכאן גם סעיף 63, שאומר מי הקובלים ומי מייצג אותם בבתי הדין המשמעתיים, שגם הוא, לפי הנוסח שאנחנו מציעים כרגע, מאפשר את הכפילות, לקחת מישהו אחר במקום אותו פרקליט.
יצחק לוי: אנחנו ממשיכים.
דפנה גלוק: "(2) ייצגו את ועדת האתיקה שלידה הם פועלים בהליכים" – לא "בכל הליך", אלא "בהליכים", כדי שלא תהיה ייחודיות – "לפני בתי הדין המשמעתיים ולפני בתי המשפט, וייעצו לה בכל עניין הקשור בכך; (3) יסייעו לוועדת האתיקה הארצית במילוי תפקידיה לפי חוק זה וייצגו אותה בהליכים לפני בתי הדין המשמעתיים ולפני בתי המשפט, אם [גרסה ב' - לא מכהן פרקליט שפועל לידה ואם] התבקשו על ידה לעשות כן.
דפנה גלוק: "
יצחק לוי: לא הבנתי את גרסה ב'.
איתמר גלבפיש: במקור הנוסח הכחול ביקש לחייב את פרקליטי המחוז לעזור לארצית, כי לארצית לא היה פרקליט, אבל מרגע שממנים אותם, אנחנו כבר לא רוצים לחייב אותם, לכן, רק אם אין פרקליט לארצית, נחייב את המחוזית לעזור לארצית.
דרור ארד-איילון: אין שום מניעה שאותו אדם יהיה פרקליט של שני ועדים, או של ועד וארצית, זה עניין של כמות של כוח-אדם.
דרור ארד-איילון: אני לא רואה בעיה עקרונית בדבר הזה, תמיד יהיה לוועדה פרקליט, כי החוק יחייב אותה שיהיה לה פרקליט.
איתמר גלבפיש: הוועדה הארצית.
דרור ארד-איילון: נגיד שהוועדה הארצית לא צריכה יותר מרבע תקן, היא מבקשת ממחוז ירושלים שיעשה גם את הארצית.
דרור ארד-איילון: מה הבעיה?
דרור ארד-איילון: תמיד יהיה בן אדם שזה יהיה התפקיד שלו.
דרור ארד-איילון: אני בשאיפה שהתפקיד הזה תמיד יהיה מאויש, שהוועדה לא תוכל לחיות, להוציא זמנים קצרים, בלי איוש לתפקיד.
איתמר גלבפיש: בין שתי הגרסאות, אני מבין שגרסה ב' מקובלת עליך, שברגע שיש פרקליט לארצית, בין אם הוא בחצי בתקן או ברבע תקן, לא נחייב את הפרקליט במחוז.
דרור ארד-איילון: לא צריך לחייב את פרקליטי המחוז.
איתמר גלבפיש: אם כך, גרסה ב'.
דרור ארד-איילון: גרסה ב' זה "אם לא מכהן פרקליט שפועל לידה".
דרור ארד-איילון: לא צריך את זה.
דפנה גלוק: זה בדיוק מה שהסברתי.
דרור ארד-איילון: לא צריך את כל הסיפה.
דרור ארד-איילון: "ייצגו אותה בהליכים לפני בתי הדין המשמעתיים ולפני בתי המשפט.
דרור ארד-איילון: " נקודה.
דפנה גלוק: הכוונה, שהיא מבקשת מהם, אם היא צריכה סיוע, הם יהיו- - -
דרור ארד-איילון: רק צריך לפתור את הבעיה שפתאום אין מישהו בתפקיד בחוק.
דרור ארד-איילון: ימנו אותו אד-הוק.
איתמר גלבפיש: צריך למחוק את כל הסעיף לגמרי.
דרור ארד-איילון: את הסיפה.
איתמר גלבפיש: צריך למחוק את כל הסעיף, כי הסעיף כרגע יוצא מנקודת הנחה שיש פרקליטים רק במחוז.
דרור ארד-איילון: אם כך, לא צריך את זה.
דפנה גלוק: יש משהו שצריך ללבן.
יצחק לוי: אני חושב שבסעיף ד(א) צריך לשנות בכל מחוז של הלשכה, וכן, בארצית יכהן פרקליט.
דפנה גלוק: זה מה שעשינו בגרסה ב'.
דפנה גלוק: "כן יכול שיכהן פרקליט שיפעל ליד ועדת האתיקה הארצית".
יצחק לוי: בלי "ליד ועדת האתיקה הארצית".
יצחק לוי: לכתוב ליד ועדת האתיקה או ליד ועדות האתיקה.
איתמר גלבפיש: האם אנחנו רוצים לחייב פרקליט או לאפשר?
דפנה גלוק: כשאנחנו אומרים שבכל מחוז של הלשכה יכהן פרקליט, אנחנו חייבנו כל מחוז להעסיק פרקליט, ולכל מחוז יש ועדת אתיקה.
יצחק לוי: זה לא חייב להיות פרקליט נפרד, יכול להיות אותו פרקליט לשני מחוזות.
דפנה גלוק: תלוי בעומס העבודה.
יצחק לוי: אני מבין את הסעיף שבכל מחוז צריך להיות תפקיד של פרקליט, אבל זה יכול להיות אותו אדם בשני מחוזות.
דפנה גלוק: בסדר.
יצחק לוי: אני מציע להוסיף בסעיף קטן (א) גם את הוועדה הארצית.
איתמר גלבפיש: אין בעיה.
איתמר גלבפיש: לא נעשה את זה שאפשר שיכהן, אלא יכהן פרקליט ליד ועדת האתיקה הארצית.
יצחק לוי: הייתי מתחיל את המשפט אחרת.
איתמר גלבפיש: נעשה שינויי נוסח, אבל הכוונה, שאנחנו מחייבים בחוק שיהיה פרקליט ליד ועדת אתיקה ארצית.
יצחק לוי: יש גרסה ב', "כן יכול שיכהן פרקליט שיפעל ליד ועדת האתיקה הארצית".
יצחק לוי: לא לכתוב "כן יכול", אלא "יכהן".
יצחק לוי: הכותרת היא "הפרקליטים".
איתמר גלבפיש: זה פוטר את 18(ד)(ג)(3).
איתמר גלבפיש: צריך למחוק אותו, כי הוא נועד כדי להגיד למחוז לסייע לוועדה הארצית.
איתמר גלבפיש: את פסקה (3) אנחנו מוחקים.
יצחק לוי: אנחנו מוחקים לגמרי, מכיוון שאנחנו קובעים בסעיף קטן (א) שיהיה פרקליט לארצית.
יצחק לוי: האם זה בסדר?
דרור ארד-איילון: אם איתמר גלבפיש אומר, זה בסדר.
יצחק לוי: יש עוד שאלה, אם אנחנו מזכירים את עוזריהם או לא?
איתמר גלבפיש: התעקשתי עם הוועדה בדיון הקודם שבסעיף קטן (ד) השאלה הזאת כן עולה, למרות שלפי דעתי יש הסכמה להוריד את זה.
איתמר גלבפיש: הוועדה צריכה להחליט על זה, כי היא עוד לא החליטה על זה.
יצחק לוי: נחליט עכשיו.
יצחק לוי: אני לא חושב ש"עוזריהם" צריכים להיות בחוק.
דרור ארד-איילון: לא צריך, חלקם בשכר, חלקם בהתנדבות, חלקם אד-הוק.
יצחק לוי: החלטנו.
דפנה גלוק: עמדתנו לא ברורה כל כך, לכן רצינו להביע אותה.
יצחק לוי: נקרא את סעיף קטן (ד), ואחר כך נחזור לזה.