GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מיכאל איתן: אז עדיף שנתמקד בעבירות היותר חמורות וניתן זכויות, כאילו יש לי סל של יכולות לתת לנפגעי עבירה, ואני צריך לחלק את זה ביניהם.
מיכאל איתן: אם אחלק את זה בין רבים, לכל אחד לא יהיה כלום.
מיכאל איתן: לכן עדיף שנתמקד במקרים היותר כבדים.
מיכאל איתן: לגבי העניין השני, אני לא בטוח שאדם שאתה נותן לו זכות, אתה מחליט בשבילו ברמה העקרונית.
מיכאל איתן: הוא יחליט אם זה טוב לו או לא, זאת הזכות שלו.
מיכאל איתן: אבל למה לנו להתווכח תיאורטית?
עו"ד מאירה בסוק: אנחנו בנעמ"ת חושבים שיש כאן מסר הפוך לחוק העונשין, שמדבר על אלימות במשפחה בצורה מחמירה, וכאן אנחנו הולכים אחורה.
עו"ד מאירה בסוק: זה מסר לא ראוי לא לתת לנשים, כשהן נפגעות עבירה, לתת להן אפשרות לדעת על הסדר הטיעון.
עו"ד מאירה בסוק: אני חושבת שזה דבר חמור מאוד.
יצחק לוי: אני מסכים עם חבר הכנסת איתן בגלל הנושא הפרקטי.
יצחק לוי: אנחנו לא מוסיפים את הסעיף הזה מכיוון שאנחנו חושבים שעקרונית זה לא נכון ליידע.
יצחק לוי: אני חושב שעקרונית זה נכון ליידע, אם כי אם היה זמן והיתה אפשרות הייתי מנסה לנתח ולראות מתי מדובר פה בבעל אלים שמייד אחרי המילה הראשונה היא תבטל את התלונה.
עו"ד מאירה בסוק: ברגע שאתה כותב בצורה כל כך ברורה שדווקא את הסעיף הזה אתה לא מכניס, זאת בעיה.
יצחק לוי: אבל עשינו את זה גם בשימוע ובדברים אחרים.
עו"ד מאירה בסוק: אבל זה נגד נשים שהן נפגעות אלימות, וזה דבר שהוא ממש בולט.
עו"ד מאירה בסוק: אתה לא עושה את זה נגד דברים אחרים.
יצחק לוי: זה לא נגד, זה בעד.
עו"ד מאירה בסוק: זה לא בעד.
עו"ד מאירה בסוק: אתה לא נותן להן אפשרות להביע את עמדתן בנושא של הסדר טיעון.
עו"ד אפרת רוזן: אני מבקשת לחדד, כי יכול להיות שזאת רק בעיה של נוסח.
עו"ד אפרת רוזן: זה לא שלא נותנים אפשרות ליידע את העמדה, אלא במקרים שהם יבקשו להביע את עמדתם בעניין הזה הם יוכלו.
עו"ד אפרת רוזן: כלומר, אנחנו לא מונעים מראש את הזכות להביע עמדה לעניין הסדר טיעון, אלא ברירת המחדל היא שהם יצטרכו לבקש להביע את העמדה.
עו"ד מאירה בסוק: אתם מחריגים את הסעיף בצורה כל כך בולטת, שזה נותן מסר מאוד שלילי.
עו"ד אפרת רוזן: חשבתי ש-8ג(2) עונה על זה, אבל יכול להיות שצריך לשנות.
אופיר פינס-פז: אני מציע שיהיה ברור, שמי שתפנה ותבקש להיות מיודעת ולקבל פרטי עסקת טיעון בעניין הזה, יידעו אותה.
אופיר פינס-פז: דבר שני, אני רוצה לא לעבור לסדר-היום על הדברים הקשים שאמר נציג המשטרה, על איך נראית מחלקת התביעות המשטרתית.
אופיר פינס-פז: זה דבר שלא יכול להיות שנשלים אתו.
אופיר פינס-פז: היום העברתי הצעת חוק בקריאה ראשונה בוועדת פנים על תוספת 1,000 שוטרים ב-2008, בניגוד לעמדת שר האוצר, בחוק, וטייס אוטומטי עד 2015 לתוספת של עוד 4,000 שוטרים, כל שנתיים 1,000.
אופיר פינס-פז: אני מקווה שזה יגיע גם אליכם.
יצחק לוי: זאת העבודה שלנו לראות איך מעבירים את התקציב.
יצחק לוי: הרי כולנו היינו שרים בממשלה, וזה דבר גדול, זה לא סתם.
מיכאל איתן: מגיע לו "יישר כוח".
יצחק לוי: אנחנו עוברים לדיון על מנגנון הביקורת.
יצחק לוי: אני מבקש מאפרת שתסביר לנו במה המדובר.
עו"ד אפרת רוזן: כרגע, כמו שהבנתי ממכתב של רחל גוטליב, לא מוצע מנגנון ביקורת חדש לעניין זה במשרד המשפטים, אבל יש אפשרות אולי לעגן את הדברים שקבועים היום בהנחיות פרקליט המדינה לגבי הגורם המאשר, שזה גורמים מאוד גבוהים כמו פרקליט מחוז או פרקליט המדינה במקרים מסוימים, לעגן את בצורה כלשהי, כמו תקנות, הנחיות או חקיקה.
מיכאל איתן: יש נציב פניות ציבור במשרד המשפטים בכלל?
עו"ד רחל גוטליב: בוודאי שיש.
עו"ד אפרת רוזן: ומי יברר את שיקול הדעת של הגורם המאשר אם זה פרקליט מחוז?
עו"ד אפרת רוזן: אולי אין הכרח לקבוע בחקיקה את זהות הגורם המאשר, כי זה קבוע היום, אבל לקבוע את האפשרות של נפגע עבירה לפנות לאותו גורם מאשר.
עו"ד אפרת רוזן: אתה לא חייב בהכרח לקבוע את הזהות, אבל צריך לשמוע את משרד המשפטים בעניין.
מיכאל איתן: זה צריך להיות מישהו מהפרקליטות.
יצחק לוי: אנחנו כרגע לא מדברים לא על אגף חדש ולא על פקידים חדשים.
יצחק לוי: תארו לנו את תהליך אישור עסקת הטיעון.
יצחק לוי: בא פרקליט או מהמשטרה או ממשרד המשפטים וקובע עסקת טיעון, מה הלאה?
יצחק לוי: האם יש גורם שמאשר?
יצחק לוי: זה עובר דיון?
רפ"ק אילן שלמה סלומון: יש הנחיית פרקליט המדינה 8.1, בעניין הסדרי טיעון.
רפ"ק אילן שלמה סלומון: במשטרה הסדרי טיעון מאושרים על-ידי ראש צוות ומעלה.
רפ"ק אילן שלמה סלומון: כלומר, תובע מן השורה לא אמור להגיע להסדר טיעון בבית-משפט ביחס לתיק שהוא נתן.
רפ"ק אילן שלמה סלומון: בגלל זה, לדוגמה, כדי לעזור לבתי המשפט לנהל את ימי ההקראה הממוקדים, סעיף 143א, התביעה המשטרתית בדרך כלל שולחת ליום כזה שני תובעים, אחד בעל סמכות ואחד נטול סמכות.
רפ"ק אילן שלמה סלומון: אחד שעומד בבית המשפט ומנהל את ההליכים, ואחד שיכול להגיע להסדר.
יצחק לוי: כלומר, בעל הסמכות הוא המאשר?
רפ"ק אילן שלמה סלומון: כן, הוא הגורם המאשר.
יצחק לוי: האם בעל הסמכות יכול להיות כאן מנגנון הביקורת?
עו"ד רחל גוטליב: לא, הוא הגורם המאשר.
מיכאל איתן: אבל הוא מבצע.
יצחק לוי: לא הוא עשה את החקירה, לא הוא חקר.
יצחק לוי: יש נטול סמכות שערך חקירה, ונטול הסמכות הזה בא במגע עם הצד השני והסדיר הסדר טיעון.
יצחק לוי: אותו הסדר טיעון צריך אישור של בעל הסמכות.
יצחק לוי: בעל הסמכות לא מעורב בחקירה, הוא לא חקר, הוא לא ראה.
עו”ד דפנה בינוול: התובע מגיע, לא חוקר.
יצחק לוי: התובע הוא לא החוקר, התובע הוא זה שמנהל את התיק לקראת בית המשפט, והוא הגיע למסקנה שצריך לעשות הסדר טיעון, והוא הגיע להסדר הטיעון.
יצחק לוי: אני שואל האם המאשר יכול להיות אינסטנציית הביקורת של הנפגע.
מיכאל איתן: אנחנו מחטיאים את המטרה.
מיכאל איתן: המטרה בעיני היא לענות לצורך של נפגע עבירה, שהעניין שלו קיבל טיפול ראוי, וגם החלטה קשה מבחינתנו שהפחיתו בעונשו.
מיכאל איתן: כלומר, הוא מרגיש שהפחיתו בפגיעה, זה שווה ערך אצלו.
מיכאל איתן: אז לפחות אני אומר לו שהוא נפגש עם מי שאחראי על התביעות בגוף יותר גבוה, שהוא ירגיש ששומעים אותו ויש לו סמכות ערעור על הסדר הטיעון הזה.
מיכאל איתן: שני אנשים יושבים במשטרה ושולחים אותו מאחד לשני.
מיכאל איתן: יותר טוב לא לעשות מאשר לעשות את זה.
יצחק לוי: הליך הביקורת שאתה מדבר עליו יזום על-ידי הנפגע.
יצחק לוי: פירוש הדבר שיש הסדר טיעון, והנפגע חושב שהסדר הטיעון לא נכון.
עו”ד דפנה בינוול: אתם שוכחים שיש עוד משהו לפני גזר הדין.
עו”ד דפנה בינוול: זכותו של הנפגע לתת, על-פי סעיף 18, הצהרת נפגע שבה הוא יכתוב הכול לבית המשפט, ושם הוא כותב:
עו”ד דפנה בינוול: התביעה עשתה הסדר טיעון שלא מוצא חן בעיני, אני נפגעתי והיו לי חמישה שברים, הורידו שלושה שברים כדי לעשות את הסדר הטיעון.
עו”ד דפנה בינוול: בית המשפט קורא את זה, אין לתביעה שיקול דעת אם לתת את זה לבית המשפט.
עו”ד דפנה בינוול: חובה עלינו להדגיש את הדבר הזה.
עו”ד דפנה בינוול: גם אם זה בניגוד לפסיקה שיצאה לפני כמה ימים, כאשר הנפגעת נבדקה על-ידי שירות המבחן, ושירות המבחן כתב כל מיני דברים שלא כלולים בהסדר הטיעון.
מיכאל איתן: אבל יש כאן הסדר טיעון חתום שכבר בא לבית המשפט.
מיכאל איתן: אנחנו דנים בשלב לפני כן.
עו”ד דפנה בינוול: אבל על יד הסדר הטיעון הזה בית המשפט מקבל מהנאשם.
עו"ד רחל גוטליב: דפנה, את מתייחסת לעסקת הטיעון שמתייחסת אל העונש.
עו"ד רחל גוטליב: עסקת הטיעון יכולה להתייחס לשני עניינים עיקריים, וזה מה שקורה בדרך כלל, לסעיפי האישום ולעונש.
עו"ד רחל גוטליב: מה שאת אומרת הוא פתרון חלקי בעינייך, אבל מכל מקום הוא מתייחס לעונש בלבד.
עו"ד רחל גוטליב: בשלב של גזר הדין כבר לא דנים בסעיפי האישום.
עו"ד רחל גוטליב: אותה זכות שיש לנפגע להגיב על עסקת הטיעון מתייחסת לכל החלקים של עסקת הטיעון.
עו"ד רחל גוטליב: בעסקת הטיעון הקלאסית יש גם סעיפי אישום אחרים וגם עונש אחר מזה שחשבו עליו מלכתחילה.
עו"ד רוית זילברפרב: לגבי מה שאמר חבר הכנסת איתן, לגבי האינסטנציה הגבוהה שהוא דיבר עליה, החשש הוא מיצירת צוואר בקבוק.
עו"ד רוית זילברפרב: מעבר להנחיות של פרקליט המדינה, אם אנחנו נעביר את זה לאינסטנציה יותר מדי גבוהה, אנחנו ניצור שם צוואר בקבוק שיאט את ההליך המשפטי וייצור עינוי דין לנאשם.
עו"ד אפרת רותם: לגבי ההערה של דפנה, ברגע שהתגבש הסדר הטיעון, הנאשם הודה בפני בית המשפט וכבר יש מערכת איזונים שכבר השתנתה לחלוטין, כבר יש ההסתמכות של הנאשם ואת כל מה שהוא כביכול הפסיד מההודאה שלו, וזאת אחת הסיבות שבית המשפט בדרך כלל ב-99% מקבל הסדרי טיעון.
עו"ד אפרת רותם: לכן נכון שנפגע עבירה יכול להגיד שהוא התנגד וזה לא התאים לו, אבל כולנו יודעים שזה נהוג בסופו של דבר.
יצחק לוי: יש שתי אפשרויות מיהו מנגנון הביקורת.
יצחק לוי: אפשרות אחת היא אחד מעל הדרג התובע, ואפשרות אחרת שזה מעבר.
יצחק לוי: נשאיר את זה לרגע בצד.
יצחק לוי: אני רוצה לדבר על מהות הביקורת.
יצחק לוי: האם זאת אומרת שהנפגע ייקח עורך-דין וינסח, והעורך-דין יבוא ויופיע בפני המבקר, האם הוא ישלח רק מכתב.
יצחק לוי: אני רוצה שנדע על מה מדובר.
מיכאל איתן: תוסיף גם את הכמויות.
יצחק לוי: האם אתה רוצה שהנפגע, אחרי שהודיעו לו שיש עסקת טיעון והיא עוד לא הוגשה לבית המשפט, וקבענו את המבקר – לא משנה כרגע אם זה במפלג או במחוז – מה דרך הביקורת?
יצחק לוי: האם הוא שלח מכתב עם הגיגיו, האם הוא מבקש להופיע, יש לו זכות שימוע על הסדר הטיעון, האם הוא יכול להיות מיוצג על-ידי עורך-דין, כלומר למה אתה מתכוון.
יצחק לוי: אני חושב שלפי זה נגזור גם את הכמות, את העומס, את הכול.
יצחק לוי: כל דבר ייגזר לפי מידת עומק הביקורת שאנחנו רוצים לתת לו.
מיכאל איתן: מה שאתה אומר אני אמרתי קודם בכיוון הפוך.
מיכאל איתן: אמרתי שיש לי בגלל אילוצים ריאליים כמות של שעות עבודה, אז לפי כמות שעות העבודה אני אדע לחלק את התיקים.
מיכאל איתן: אני לא יודע כמה תיקים יש.
מיכאל איתן: הייתי מבקש יותר, אבל אם אני יודע שמדובר באלפים…
יצחק לוי: לדעתי הליך כזה, ברגע שהוא יחוקק, ישתמשו בה הרבה מאוד.
יצחק לוי: אני שומע שיש הרבה אי שביעות רצון של נפגעים מהסדרי טיעון.
מיכאל איתן: לכן אנחנו מחוקקים, קצת להקל עליהם.
יצחק לוי: אבל על איזו רמה של ביקורת אנחנו מדברים.
יצחק לוי: נניח שיש לך כל הזמן בעולם, לאיזו רמה אנחנו רוצים להגיע – האם רמה של מכתב, האם רמה של פגישה, האם רמה של פגישה מיוצגת.
מיכאל איתן: אני הייתי מסתפק בפנייה בכתב, ואם הוא ירצה להיפגש אתו, ייפגש אתו.
יצחק לוי: הביקורת המבוקשת איננה פגישה, אלא היא מכתב.
מיכאל איתן: הייתי הולך אחרת ואומר שהוא יכול לפנות או לבקש פגישה.
מיכאל איתן: גם ככה מותר לו לבקש פגישות.
יצחק לוי: עכשיו אתה מחייב.
עו”ד דפנה בינוול: ברור לך שהמבקר צריך לקבל את התיק, צריך להציג את כל ההליך.
עו”ד דפנה בינוול: אני יודעת אילו אני הייתי מבקרת מה הייתי עושה, כמו שאני עושה ביתר התיקים, אני צריכה לראות את התיק כדי לראות אם הסדר הטיעון היה נכון או לא.
יצחק לוי: לכן לדעתי זה צריך להיות הגורם המאשר, כי הגורם המאשר רואה את התיק.
יצחק לוי: אני לא רוצה שיהיה עוד גורם שיראה את התיק, כי זה ייקח המון זמן.
יצחק לוי: זה עוד לפני שהוא אישר.
מיכאל איתן: לא לפני שהוא אישר.
עו”ד דפנה בינוול: הוא חייב לאשר, הוא חייב לבדוק לפני שהוא מאשר.
עו"ד אפרת רותם: אני רוצה לציין שהיום בפרקטיקה, בתיקי הפרקליטות שאלה התיקים שלנו, תובע רגיל לא עושה הסדרי טיעון, זה תמיד עם ממונה.
עו"ד אפרת רותם: אז הפגישות שאנחנו מנהלים, לפני כל הסדר מתקשרים אלינו וקובעים פגישה עם הפרקליט המטפל והממונה, ובמקרים מסוימים גם פרקליט המחוז, ופרקליט המחוז מקבל את התיק, עובר, מקבל מידע מהתובע, והכול נסגר באותה פגישה.
עו”ד דפנה בינוול: ויש תרשומות על הכול לפני זה.
עו"ד אפרת רותם: אני לא רואה שום שינוי בהצעה הזאת.
עו"ד אפרת רותם: זה היום מה שקורה בפרקטיקה, לפחות לגבי קורבנות מיוצגים.
רפ"ק אילן שלמה סלומון: זה לקחת פרקטיקה שנוהגת בתיקים בודדים ולהפוך אותה לפרקטיקה שיכולה לנהוג באלפי תיקים.
עו"ד אפרת רותם: בפרקליטות זה במאה אחוז מהתיקים כיום, בוודאי תיקים שאנחנו מטפלים בהם.
עו”ד דפנה בינוול: הם מטפלים ברצח ובאינוס, אז תמיד עושים את זה אצלנו כך.
מיכאל איתן: אז נקבע באילו עבירות אנחנו יכולים לקבוע את ההליך הזה.
מיכאל איתן: אם פרקליט מחוז, שיהיה פרקליט מחוז.
יצחק לוי: אם אתה אומר שהחוק הזה לא יחול על תיקי המשטרה אלא רק על תיקי הפרקליטות, זה משהו אחר.
יצחק לוי: כלומר, אתה אומר שבגלל האילוצים אתה מגביל את זה רק לתיקי הפרקליטות.
מיכאל איתן: אם אתה מחליט שבפרקליטות זה מסודר, והיא אומרת שזה נעשה בפרקטיקה, אז אין בעיה לכתוב את זה והפרקטיקה תקבל ביטוי בחקיקה.
עו”ד דפנה בינוול: לא בכל התיקים.
מיכאל איתן: מה, רק בתיקים שהם מייצגים?
עו"ד אפרת רותם: אנחנו מייצגים פשיעה חמורה.
מיכאל איתן: מה שאתם מייצגים, אבל לא יהיה כתוב "נגה" אלא יהיה כתוב בעבירות המסוימות האלה.
עו"ד מאירה בסוק: אבל לא כולם מיוצגים.
מיכאל איתן: בעבירות של הפרקליטות הפנייה תהיה לפרקליט המחוז, והוא יהיה הגורם המאשר.
עו”ד דפנה בינוול: או מישהו שהוא האציל לו את סמכותו.
מיכאל איתן: אני מבקש פרקליט המחוז.
עו"ד מאירה בסוק: אם הנוכחים פה קראו את כל ניירות העמדה של הארגונים, חוץ מלשכת עורכי הדין, הם היו בעד הצעת החוק שבה נפגע העבירה בא ואומר את דבריו בפני בית המשפט.
עו"ד מאירה בסוק: למעשה מה שאנחנו רואים כאן, שאנחנו חוזרים אחורה.
יצחק לוי: גברתי, אני ממש מצטער על מה שאת אומרת.
עו"ד מאירה בסוק: גם אני מצטערת.
יצחק לוי: אנחנו עסקנו בזה כבר ארבע ישיבות.
מיכאל איתן: אני מבקש לדעת איך מתנהלת התביעה המשטרתית.
רפ"ק אילן שלמה סלומון: בהנחה שאנחנו מחריגים את העבירות שדיברנו קודם, אנחנו נותרים עם 500-600 תיקי משטרה שעליהם החוק הזה חל.
רפ"ק אילן שלמה סלומון: כיום נניח שמתקשר סנגור מסוים ורוצה לקבוע אתי פגישה ביחס להסדר הטיעון, אז כל תובע באופן עקרוני יכול לשבת עם הסנגור ולשוחח אתו.
רפ"ק אילן שלמה סלומון: הסדר הטיעון בסופו של דבר מאושר רק על-ידי גורם מאשר.
מיכאל איתן: מי הגורם המאשר?
רפ"ק אילן שלמה סלומון: ראש שלוחה בתפקיד, סגן ראש יחידה, ראש יחידה, תלוי במבנה.
מיכאל איתן: הוא פונה אליך בתוקף תפקידך כתובע?
רפ"ק אילן שלמה סלומון: כן.
רפ"ק אילן שלמה סלומון: מתקשר סנגור מסוים, שיודע שאני תובע שמופיע מחרתיים לפני שופט מסוים בעבירה של מעשה מגונה, שהיא עבירה שבתחום סמכותי שהחוק הזה חל עליה.
רפ"ק אילן שלמה סלומון: הוא מתקשר אלי ומשוחח אתי.
רפ"ק אילן שלמה סלומון: את המידע ואת גיבוש הסדר הטיעון הספציפי אני מביא לאישור הגורם הממונה הישיר עלי.
רפ"ק אילן שלמה סלומון: לא ראש המפלגת שלי, שזה ביחידות מחוזיות.
רפ"ק אילן שלמה סלומון: כל התובעים יושבים ביחד, אז יש חמישה ראשי צוותים, וכל תובע משויך לראש צוות.
מיכאל איתן: מי מעל לראש הצוות?
רפ"ק אילן שלמה סלומון: ראש היחידה המחוזי.
רפ"ק אילן שלמה סלומון: ואם זה ביחידות מבוזרות, כמו בדרום, שיש לי שבע שלוחות, אחת באילת, אחת בקריית-גת, אז יש ראש שלוחה.
מיכאל איתן: ומה יקרה אם ראש היחידה המחוזי יטפל בערעור על הסדר לטיעון?
רפ"ק אילן שלמה סלומון: זה אומר שבפועל בשלוחת אילת, לדוגמה, לא יוכלו להגיע להסדרי טיעון, כי התובע או ראש השלוחה ייפגש עם הסניגור ויגיד לו: שמעתי אותך, עכשיו נשלח את התיק לבאר-שבע, כי שם יושב ראש היחידה.
מיכאל איתן: ראש היחידה יקבל פנייה מעורך-דין מסוים, והוא יסביר לו את הדברים.
עו”ד דפנה בינוול: הוא יצטרך לקרוא את כל התיק כדי לראות אם זה מוצדק או לא.
רפ"ק אילן שלמה סלומון: איך הוא יחליט?
מיכאל איתן: הוא יכין את עצמו לפגישה כזאת.
מיכאל איתן: אני לא מבין מה הבעיה.
עו”ד דפנה בינוול: הוא צריך לשלוח לו את התיק מאילת.
מיכאל איתן: לשלוח זאת הבעיה?
רפ"ק אילן שלמה סלומון: נניח שאנחנו יושבים שלושה ימים לפני הדיון בבית המשפט, אז בפועל הדיון הזה כבר התייתר.
מיכאל איתן: זה לוקח שבוע עד שהתיק מגיע לבאר-שבע, ואחר כך עד שהוא מסתכל, ואחר כך עוד שבוע.
רפ"ק אילן שלמה סלומון: יפגשו את ראש היחידה בבאר-שבע והתיק יחזור.
יצחק לוי: אני רוצה להציע, שאנחנו נקבע רשימת עבירות לחוק שלך.
יצחק לוי: אני רואה שאנחנו לא יכולים לתפוס את הכול, ולעשות חצי עבודה זה לא שווה.
יצחק לוי: אם נצליח לפתור בכמה עבירות חמורות, ששם הסדרי הטיעון הם הסדרי הטיעון הכי משמעותיים – רצח, הריגה, אונס – שם אתה רואה את הכאבים הכי גדולים של האנשים.
יצחק לוי: אני לא מזלזל בעבירות אחרות, אבל אני רואה איך המערכת מתנהלת ואני רואה שיש קשיים.
יצחק לוי: אנחנו לא יכולים לתת פתרון לכל הקשיים, ואנחנו כן רוצים להגיע לפרקליט מחוז.
מיכאל איתן: בעבירות החמורות אני רוצה את היועץ המשפטי, את פרקליט המדינה.
מיכאל איתן: כמה עבירות של רצח יש?
עו”ד דפנה בינוול: הרבה.
יצחק לוי: זה לא רק רצח.
יצחק לוי: זה רצח, זה הריגה, זה אונס.
יצחק לוי: זה מספר עבירות שיציגו לנו בישיבה הבאה.
יצחק לוי: אני מציע לך, אם אתה רוצה שזה יהיה מעשי, לא ללכת לפרקליט המדינה.
יצחק לוי: פרקליט המדינה זה עינוי דין ארוך מאוד, כי אני יודע איך עובדים שם.
יצחק לוי: אני יודע בדברים קטנים יותר, שאנחנו מבקשים התייחסות של פרקליט המדינה, כמה זמן זה לוקח.
יצחק לוי: זה לוקח המון זמן.
יצחק לוי: אתה לא יכול לכתוב בחוק שהוא ייתן התייחסות תוך יומיים.
מיכאל איתן: אני לא אומר לו תוך יומיים.
יצחק לוי: ותוך שבוע אתה יכול להגיד?
יצחק לוי: אדם שעברו כלפיו עבירת אונס, קרובי משפחה של אדם שנרצח – אתם מזלזלים בהם.
עו”ד דפנה בינוול: בכלל לא.
מיכאל איתן: אל תגידי לי בכלל לא.
מיכאל איתן: מצדי המשפט יתעכב כמה ימים, עד שהוא יגיע לפרקליט המדינה.
מיכאל איתן: הוא צריך להרגיש שאכפת לו מהמדינה והוא מקבל את הכבוד שהוא לא רוצה בכך שאומרים לו שאם הוא הגיע להסדר טיעון בניגוד לרצונו והוא בן או אב של אדם שנרצח והוא חושב שיש כאן משהו לא בסדר, המדינה הזאת היא מדינה קטנה, ולכן אתה יכול לעשות בה מה שאי-אפשר לעשות באמריקה, להגיע עד לפרקליט המדינה ולהגיד לו שעשו לך עוול.
מיכאל איתן: עם כל הכבוד לפרקליט המדינה.
מיכאל איתן: אלי מצלצל אדם מבאר-שבע, בלי אינסטנציה, מתחיל להסביר לי כל מיני דברים, אני מרים טלפון ואני עונה לו.
מיכאל איתן: אני, חבר הכנסת מיכאל איתן, 23 שנים בכנסת – מצלצלים אלי אנשים ואני עונה להם.
מיכאל איתן: אומרים שכולם עסוקים.
מיכאל איתן: אני אלך לראות במה הוא עסוק.
עו”ד דפנה בינוול: לא אמרתי את המילה "עסוק".
עו”ד דפנה בינוול: לא בגלל זה.
יצחק לוי: אני אמרתי.
מיכאל איתן: המילה "עסוק" צריכה להשאיר גם מקום לאדם שהוא בסוף השרשרת, שתהיה לו דלת פתוחה.
מיכאל איתן: אני לא אומר שהוא יתעסק בזה כל היום, אבל אם בשנה יש 10 מקרים כאלה, כמה אני מוסיף לו?
מיכאל איתן: אז נקבע את העבירות ברמה שנוסיף לו 10-20 מקרים.
יצחק לוי: ככל שתתעקש או שיהיה לך רוב להתעקש על נושא פרקליט המדינה, נצטרך לצמצם את העבירות.
מיכאל איתן: נכון, לגבי פרקליט המדינה.
מיכאל איתן: אחרים ילכו לפרקליט מחוז.
עו"ד מאירה בסוק: אולי אפשר לקבל נתונים, ואז נדע על מה אנחנו מדברים.
יצחק לוי: אתה אומר שבעבירות רצח יפנו לפרקליט המדינה.
יצחק לוי: ומה עם אונס?
מיכאל איתן: בעניין אונס שיהיה פרקליט מחוז.
יצחק לוי: לדעתי אונס זה לא פחות חמור מרצח, דרך אגב.
מיכאל איתן: אל תגזים.
יצחק לוי: אני לא מגזים בכלל.
יצחק לוי: אז הרווחת שב-50 תיקים פרקליט המדינה וב-200 תיקים של אונס יהיה פרקליט מחוז.
מיכאל איתן: אני לא יודע שמדובר ב-50 תיקים.
מיכאל איתן: על כמה עבירות רצח הם עושים עסקאות טיעון?
מיכאל איתן: אני לא חושב שתהליך הביקורת והבדיקה צריך להיות כל כך מורכב ומסובך, כי כשפרקליט מחוז מסביר לפרקליט מדינה מה יש בתיק, מה היו השיקולים שלו, הוא בוחן את שיקוליו, הוא לא נכנס ומקבל החלטה חדשה.
מיכאל איתן: הוא אומר לו, למשל, שאין מספיק ראיות, או שיש עומס.
עו”ד דפנה בינוול: לפני 20 שנה זה היה כך.
מיכאל איתן: אני לא רוצה שהוא יפתח את התיק מחדש.
מיכאל איתן: ואם פעם אחת הוא יהפוך את ההחלטה, אני מכוון אותו הלאה איך לקבל החלטות.
מיכאל איתן: היום גם את זה אין.
יצחק לוי: אני לא כל כך מסכים אתך בכל מה שאמרת עכשיו.
יצחק לוי: אני חושב שיהיו תיקים שפרקליט המדינה יהיה צריך לשקוע בהם.
יצחק לוי: לצערי למדתי קצת מהתיק של קצב, והיו שם שיקולים האם היתה עדות, האם היה מכתב, היא אמרה כך או אחרת.
יצחק לוי: זה לא שיקול כללי שפרקליט המדינה ישאל את פרקליט המחוז איך הוא התרשם.
יצחק לוי: נכנסים לראיות ופרטי פרטים של ראיות.
יצחק לוי: לכן אני לא יודע אם פרקליט המדינה.
מיכאל איתן: ההחלטה של היועץ המשפטי של קצב היתה ההחלטה שהוא קיבל.
יצחק לוי: כי זה תיק נגד הנשיא.
יצחק לוי: אני חושב שנכתוב שתי גרסאות לקריאה ראשונה.
יצחק לוי: אני רוצה להעביר את החוק הזה היום בקריאה ראשונה, ואומר לכם באיזה נוסח.
יצחק לוי: החלק הראשון בנוסח שדיברנו, סעיף 1(1)(ב) ו-(ג).
עו"ד אפרת רוזן: תיקון לסעיף 17 כמו שהוא.
עו"ד אפרת רוזן: כלומר, סעיף קטן (א) מתוקן, בסעיף קטן (ב) נבהיר שאלא אם כן האדם ביקש את זה, בסעיף קטן (ג) הבירור בבית-משפט.
עו"ד נעה ברודסקי-לוי: צריך להבהיר לו שהוא יכול לבקש את זה.
עו"ד אפרת רוזן: נראה איך נעשה את זה לקראת קריאה שנייה וקריאה שלישית, אבל חשוב שיהיה העוגן הזה.
יצחק לוי: נכתוב שאם יש בקשה, אז יחול החוק הזה.
יצחק לוי: נדבר על זה יותר בפירוט.
יצחק לוי: לגבי הטופס, שיהיה טופס שאפשר שיוצג או שחובה שיוצג לפני השופט, שהסעיף הזה יקוים – אני לא מכניס את זה עכשיו לקריאה ראשונה, נשאיר את זה כאופציה פתוחה.
יצחק לוי: אף אחד לא יגיד שזה נושא חדש, ואנחנו נדבר על זה.
עו"ד אפרת רוזן: צריך להוסיף לסעיף 17 סעיף שיגיד שנפגע עבירת מין או אלימות חמורה זכאי למסור הצהרה בכתב לגורם מאשר בעניין הסדר הטיעון שהתגבש בין התביעה ובין הנאשם.
עו"ד אפרת רוזן: אנחנו צריכים להגדיר מיהו אותו גורם מאשר.
עו"ד רחל גוטליב: הגורם המאשר זה מושג שלא מוסדר בשום מקום.
יצחק לוי: לגבי הגורם המאשר אני מביא כאן שני נוסחים.
יצחק לוי: אנחנו מתכוונים לעשות רשימת עבירות, נכון?
עו"ד אפרת רוזן: אני סבורה שלא כדאי לעשות עוד רשימת עבירות.
עו"ד אפרת רוזן: גם כך זה מצומצם רק לנפגעי עבירות מין או אלימות חמורה, בגלל עוד צמצום.
עו"ד אפרת רוזן: יכול להיות שאפשר בתוך הקטגוריה הזאת לעשות הבדלים בין עבירות לגבי זהות הגורם המאשר, אבל אני מציעה לא להחריג עבירות מתוך עבירות מין ואלימות חמורה לגבי האפשרות לפנות לביקורת.
עו"ד רחל גוטליב: כיוון שזה נושא שמחייב לימוד פרטני, הרעיון של ייחוד אותה זכות של נפגע עבירה לפנות לגורם המאשר מחייב הרבה מאוד תיקונים.
עו"ד רחל גוטליב: אנחנו צריכים לתת את הדעת מי זה הגורם המאשר וכו'.
עו"ד רחל גוטליב: אני מציעה בשלב הזה לא לעגן את זה.
יצחק לוי: אני כן רוצה להכניס את זה.
יצחק לוי: אני רוצה לעגן את זה בקריאה ראשונה.
יצחק לוי: יכול להיות שנשנה את זה בקריאה שנייה ובקריאה שלישית.
יצחק לוי: אני כן רוצה לעגן את נושא הערעור או הביקורת בקריאה ראשונה.
עו"ד אפרת רוזן: זה לא ערעור או ביקורת.
עו"ד אפרת רוזן: האפשרות של הנפגע להגיש הצהרה.
יצחק לוי: למה לקרוא לזה הצהרה?
עו"ד רחל גוטליב: עיון חוזר.
יצחק לוי: בקשה לעיון חוזר.
יצחק לוי: הבקשה לעיון חוזר תימסר בכתב לגורם המאשר.
עו"ד רחל גוטליב: אפשר לכתוב לפרקליט המחוז.
יצחק לוי: אנחנו מנסים להכניס סעיף שיאפשר לנו אחר כך, בין קריאה ראשונה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית, לפתוח אותו יותר.
יצחק לוי: אבל אנחנו כן רוצים להכניס אותו כבר בקריאה ראשונה.
יצחק לוי: אנחנו אומרים שנפגע עבירה זכאי למסור בכתב בקשה לעיון חוזר על הסדר הטיעון לפני הגורם המאשר.
יצחק לוי: אני יכול להגדיר גורם מאשר ואני יכול לא להגדיר גורם מאשר.
עו"ד אפרת רוזן: אי-אפשר לא להגדיר גורם מאשר, כי אין המושג הזה.
יצחק לוי: אז תכתבי "גורם מאשר" – פרקליט מדינה או פרקליט מחוז.
עו"ד אפרת רוזן: אבל אז אתה מוותר על כל עניין התביעות המשטרתי.
יצחק לוי: אני מוותר.
עו"ד אפרת רוזן: אז לא תהיה אפשרות להגיש בקשה לעיון חוזר על תביעות משטרתיות?
יצחק לוי: נכון, רק על החמורות.
יצחק לוי: אנחנו לא יכולים, מה אפשר לעשות.
עו"ד אפרת רוזן: אתה עושה קטגוריה נוספת, ודווקא על המקום שצריך ביקורת אתה מוריד.
יצחק לוי: אני לא חושב שאם אני לא כותב עכשיו את המשטרה, זה ימנע מאתנו לקריאת קריאה שנייה וקריאה שלישית להוסיף את המשטרה.
יצחק לוי: אני אומר שכרגע חסרים נתונים.
יצחק לוי: קודם כל, אני מבקש נתונים על התיקים החמורים, על מספרי התיקים החמורים, מי מטפל בהם וכן הלאה.
יצחק לוי: נדון על הטופס, נדון אם יש צורך ברשימת עבירות או לא.
יצחק לוי: אם את חייבת הגדרה של "גורם מאשר", אני מעדיף שזה יהיה פרקליט המדינה או פרקליט מחוז.
עו"ד אפרת רוזן: אם אתה כותב כזה דבר כרגע בהגדרה, בלי לתקן את סוג העבירות, המשמעות היא שגם בעבירות של תביעות משטרתיות מגישים בקשה להסדר לפרקליט המדינה.
עו”ד דפנה בינוול: מה לא טוב ב"גורם מאשר"?
עו"ד אפרת רוזן: אין לך את זה בחקיקה, את לא יודעת מה זה.
יצחק לוי: פרקליט מדינה או פרקליט מחוז, ראש לשכת תביעות או ראש שלוחה, לפי העניין.
רפ"ק אילן שלמה סלומון: ראש יחידת תביעות.
עו"ד אפרת רוזן: בהנחיית פרקליט המדינה כתוב "ראש לשכת התביעות".
עו”ד דפנה בינוול: הם שינו את זה.
רפ"ק אילן שלמה סלומון: ראש יחידת תביעות, ראש שלוחה או ראש צוות.
עו"ד אפרת רוזן: בינתיים נשאיר ראש שלוחה.
עו”ד דפנה בינוול: אבל כשאתם כותבים פרקליט מחוז, מישהו האציל להם את הסמכות.
עו"ד רחל גוטליב: זה לא מה שאנחנו הצענו.
עו"ד רחל גוטליב: אנחנו הצענו לא פנייה לעיון חוזר, אלא הטלת חובה במסגרת נהלי פרקליט המדינה על הגורם המאשר, לפני שהוא מאשר, לבחון גם את זה.
יצחק לוי: זה לא מה שאנחנו מדברים.
עו"ד רחל גוטליב: אתם מבקשים עיון חוזר.
יצחק לוי: אנחנו מדברים לבקשת הנפגע.
יצחק לוי: אנחנו לא מדברים פה על ביקורת אוטומטית.
יצחק לוי: בעניין זה תעשו מה שאתם רוצים במשרד המשפטים.
יצחק לוי: אנחנו מדברים פה לבקשת הנפגע.
עו"ד רחל גוטליב: הבנתי שזה מה שמבוקש.
עו"ד רחל גוטליב: אני רוצה שיירשם שאנחנו חייבים לבדוק את זה, יש לזה השלכות רב-גוניות.
מיכאל איתן: תבדקו בקריאה שנייה ובקריאה שלישית.
עו"ד רחל גוטליב: בסדר.
עו"ד רחל גוטליב: אני רוצה שייכתב שזה לא מובן מאליו, אנחנו לא מסכימים.
יצחק לוי: זה ייכתב בפרוטוקול.
מיכאל איתן: אני רוצה להעיר לגבי הנוסח.
מיכאל איתן: אני רוצה להסתייג מהמילה "בכתב".
מיכאל איתן: אני מציע למחוק את המילה "בכתב".
מיכאל איתן: תקראי בבקשה את הנוסח.
עו"ד אפרת רוזן: נפגע עבירה זכאי למסור בכתב בקשה לעיון חוזר מגורם מאשר, בעניין הסדר טיעון שהתגבש בין התביעה ובין הנאשם.
יצחק לוי: למה אתה מסתייג מהמילה "בכתב"?
יצחק לוי: אתה צריך לעשות נוהל.
מיכאל איתן: ואם הוא רוצה לפנות בעל-פה?
יצחק לוי: בחוק הזה אני די קרוע בין שני אינטרסים.
מיכאל איתן: ואם ביום שהוא פונה הוא לא מקבל אותו וצריך האשמת תקנות?
יצחק לוי: זה משהו אחר.
יצחק לוי: אני מדבר על מה שכתוב בחוק.
יצחק לוי: אם מעבר לחוק הוא פונה בטלפון והוא מקבל אותו ושותה אתו כוס קפה ומדבר אתו על התיק, שיעשה כך.
יצחק לוי: אני מדבר על החיוב בחוק.
יצחק לוי: אני פה נקרע בין שני עניינים, בין העניין של זכויות הנפגע לבין העניין של עינוי הדין.
מיכאל איתן: איזה עינוי דין?
יצחק לוי: עינוי הדין של הארכת התהליכים.
יצחק לוי: מצד אחד יש לך עניין של הנפגע, שהוא חשוב מאוד, ולכן אנחנו מתקנים את זה, ומצד שני יכול להיות עינוי דין כלפי הנאשם.
יצחק לוי: אם התהליך הזה יאריך את העניין בשבועיים, זה בסדר.
יצחק לוי: אם הוא יאריך בארבעה חודשים, זה כבר לא טוב.
יצחק לוי: אם הוא יאריך בשמונה חודשים, זה רע מאוד.
יצחק לוי: לכן הכול צריך להיות מאוד ברור.
יצחק לוי: צריכה להיות פנייה בכתב, הכול צריך להיות ברור.
יצחק לוי: לא צריך להשאיר את זה פתוח.
יצחק לוי: נכון שנצטרך לקבוע שהוא יפנה תוך 14 יום מקבלת ההסדר, אלה דברים שנדבר עליהם.
עו"ד רחל גוטליב: המועדים האלה נכונים לעבירות החמורות, הם לא בהכרח נכונים ביחס לעבירות הקלות יותר.
עו"ד רחל גוטליב: אני מציעה שזה מה שייכתב, שייוחד לעבירות החמורות מאוד.
יצחק לוי: כרגע זה מיוחד לעבירות מין או אלימות חמורה.
עו"ד אפרת רוזן: חוץ משלוש העבירות שהחרגנו.
עו”ד דפנה בינוול: זה המון.
מיכאל איתן: למה המון?
רפ"ק אילן שלמה סלומון: רק בתיקים שהם בטיפול התביעה המשטרתית מדובר על 600 כתבי אישום בשנה.
עו"ד רחל גוטליב: על זה כל הסעיף חל.
יצחק לוי: 600 כתבי אישום בשנה זה לא הרבה.
עו”ד דפנה בינוול: מין ואלימות חמורה זה אצלנו.
יצחק לוי: כמה יש לכם?
עו”ד דפנה בינוול: אני לא יודעת.
מיכאל איתן: זעקת כאילו את יודעת שיש אלפים.
יצחק לוי: אני מבקש נתונים.
עו"ד אפרת רוזן: מלבד תיקון סעיף 17 צריך לתקן גם את התוספת השלישית.