GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מיכאל מלכיאור: אני עדיין אומר חד משמעית שאני עומד על הצעתי המקורית שהיא הצעה טובה והיא באמת תשנה את מציאות הנשים בישראל.
מיכאל מלכיאור: אם אפשר להגיע לפשרה על השש פלוס שש, הפשרה שהייתה לקראת הקריאה הראשונה, אני עומד על חתימתי.
מנחם בן-ששון: יש הצעה אחרת של הראשון לציון.
מיכאל מלכיאור: אם לא, ברור שכל הסכמה שהייתה בינינו לא קיימת ואני עומד על הצעתי המקורית שהיא גם ההצעה הנכונה והטובה.
משה גפני: אני מבקש להתייחס לגופו של עניין.
משה גפני: מבחינתי הנושא העקרוני – אני מקווה שחברי כנסת נוספים גם בדעה הזאת – שמעמדו של בית הדין הרבני כמעמדו של בית המשפט בנושאים שהוא מופקד עליהם על פי החוק.
משה גפני: אני לא נכנס למכתבו של נשיא בית הדין הרבני הגדול שאני כמובן מקבל את עמדתו, בכל מה שקשור לנושאים הללו של החקיקה בכנסת אני מקבל את עמדתו של נשיא בית הדין הרבני הגדול.
משה גפני: איך אני אצביע זה עוד נושא והוא לא רלוונטי עכשיו.
משה גפני: אני עכשיו מדבר על נושא לגופו ואני פונה לכל חברי הכנסת שמשתתפים כאן בדיון.
משה גפני: אני לא מכיר בחוקי הכנסת הליך חוקי שאומר לבית המשפט בכל ערכאותיו שהוא קוצב לו זמן לדיון.
משה גפני: אני לא מכיר דבר כזה.
משה גפני: יכול להיות שיש, אבל אני לא מכיר.
משה גפני: אני לא מכיר הליך שהכנסת באה ואומרת שהיא מקציבה לדיון בבית המשפט שישה חודשים, 12 חודשים, 14 חודשים.
משה גפני: אני לא מכיר חוקים מהסוג הזה כאשר בחלק מהדיונים השתתפתי.
משה גפני: לפי דעתי יש כאן
משה גפני: ערעור של מעמדו של בית הדין הרבני שלהערכתי הרב עמר בענוות
משה גפני: נותו לא רצה להיכנס לעניין הזה.
משה גפני: הוא אמר אתם חברי הכנסת מבקשים בנושא העקרוני את חוות דעתי ואני נותן את חוות דעתי העקרונית לגבי החוק.
משה גפני: לגבי הנושא הזה של ההסכמה על מה שמופיע כאן במכתב של הרב פרץ, של ראש הלשכה של נשיא בית הדין הרבני, הוא אומר שבסדר, נגיע לפשרה מהסוג הזה שיכול להיות שאיננה פגיעה הלכתית.
משה גפני: לא ברור לי, לא בחנתי את זה, לא דיברתי אתו עדיין, דיברתי אתו כמה פעמים על החוק הזה אבל לא דיברתי אתו לגבי העניין הזה.
משה גפני: אני כחבר כנסת רואה בהצעה הזאת פיחות במעמדו של בית הדין מול בית המשפט האזרחי בדברים שמסורים לבית הדין.
משה גפני: אני יודע בוודאות, אין לי בכלל ספקות בעניין שלו היה מגיעה הצעת חוק כזאת שהייתה מדברת על בית משפט בערכאותיו השונות בבית המשפט האזרחי, אני מעריך אדוני היושב-ראש שאתה היית מתנגד לזה, אני מעריך כך מהיכרותי אותך במשך כמעט שנתיים שאתה יושב-ראש הוועדה.
משה גפני: אתה לא היית מאפשר שתהיה פגיעה בבית המשפט.
משה גפני: אני גם יודע שהעיתונות הייתה מלאה בניסיון של המחוקק להתערב בהליך שיפוטי.
משה גפני: ועדת החוקה הולכת לומר לבית משפט אזרחי כמה זמן יידון הנושא הזה.
משה גפני: לכן אני מבקש להוריד את הסעיף של הגבלת הזמן לבית הדין.
משה גפני: אני רואה בזה פגיעה במעמדו של בית הדין הרבני מול בית המשפט האזרחי.
משה גפני: אין רלוונטיות במה שאני אומר לגבי הרב עמר ומכתבו.
משה גפני: מכתבו של הרב עמר, כולם מקבלים באופן עקרוני את מה שהוא העלה לגבי החוק.
נסים זאב: מכיוון שהייתה הסכמה שכל מה שייעשה כאן יהיה על דעתו של הרב הראשי, אני חושב שאסור לנו כרגע להצביע על שתי אופציות.
נסים זאב: חבר הכנסת שנלר הסכים לכך והוא הרי המציע.
מנחם בן-ששון: הוועדה היא המציעה.
מנחם בן-ששון: זה קריאה שנייה ושלישית.
עתניאל שנלר: אני הצהרתי לעצמי ולא הצהרתי לגבי אף אחד אחר.
נסים זאב: מבחינה מספרית יש מסורבות גט כמו מסרבות גט ואנחנו מכירים את המקרים.
מנחם בן-ששון: אנחנו לא חוזרים לתחילת הדיון.
נסים זאב: אני לא חושב לרגע שיש לבית דין איזשהו אינטרס לעכב דיונים או מהלכים.
נסים זאב: אם אתה מקציב 14 חודשים מראש או שישה ושישה חודשים, בכל מקרה לבית הדין יש אינטרס לסיים גט.
מנחם בן-ששון: אנחנו לא חוזרים למהות הדיון שדנו בו כבר.
מנחם בן-ששון: עסקנו בסוגיות המהותיות.
אברהם מיכאלי: אדוני היושב-ראש, בחוק הזה אנחנו דנים כבר במשך מספר חודשים ולהערכתי בתבונה רבה מכיוון שהיו כאן הבדלים בין שני הנוסחים.
אברהם מיכאלי: ברשות הוועדה ניתנה לחבר הכנסת שנלר להוביל מהלך, לפשר בין הנוסחים ואני חושב שאנחנו נמצאים כאן לקראת פשרה.
אברהם מיכאלי: ביומיים האחרונים קרה כאן משהו עת קיבלנו מכתב מלשכת הרב הראשי שלמיטב ידיעתי – וכרגע אני מצהיר את זה לפרוטוקול – משיחה לפני כשעה המכתב הזה צריך להיבחן מחדש כי הרב הראשי לא ער לתוכנו של המכתב.
אברהם מיכאלי: הרב הראשי ביקש לתת לו שהות לעבור על המכתב מחדש ולא להצביע.
מנחם בן-ששון: לא ולא.
אברהם מיכאלי: אני מבקש לא להצביע ולפחות לא לצטט את הרב הראשי.
מנחם בן-ששון: אנחנו עוברים להצבעה והיא תתבצע בשני שלבים.
אברהם מיכאלי: דיברנו כל הזמן על פיצול, אמרנו שאם אנחנו מצביעים, אנחנו מצביעים על כל החוק ביחד.
מיכאל איתן: אני לא יודע מה אומר חבר הכנסת מיכאלי ואת מי הוא מצטט.
מיכאל איתן: אני לא יודע אם הציטוט שלו נכון או לא נכון, אבל אני שואל את עצמי מה היה קורה אם היה הנשיא ברק מבקש שנדחה בכמה ימים.
מנחם בן-ששון: תעצור כאן.
מיכאל איתן: תן לי לסיים את דבריי.
מיכאל איתן: אם הייתי אומר דבר שמוצא חן בעיניך, היית נותן לי לסיים את דבריי.
מיכאל איתן: הגבת רק בגלל התוכן ואתה לא נותן לי לסיים את דבריי.
מנחם בן-ששון: ארבע פעמים קיבלתי הודעות מהרב הראשי שהנייר שלו הוא לא הנייר שלו.
מנחם בן-ששון: שלוש פעמים נפגשתי עם הרב הראשי עם בקשות להמתנות.
מנחם בן-ששון: אני לא עובד לא של בית המשפט העליון ולא של הרב הראשי אלא של כנסת ישראל ועכשיו אני עובר להצבעה.
מיכאל איתן: אתה עובד בשביל עצמך ולא בשביל כנסת ישראל, כי אם התוכן של דבריי היה מוצא חן בעיניך, היית נותן לי להשלים משפט.
מנחם בן-ששון: תשלים משפט.
מיכאל איתן: אני רוצה לומר את המשפט שרציתי להוסיף, שאני חושב שזה לא לכבודו של הרב שבכלל שמו שורבב לכאן.
מיכאל איתן: זה לא היה מתאים.
מנחם בן-ששון: ההצבעה הולכת בשני שלבים.
משה גפני: אדוני היושב-ראש, אני מבקש התייעצות סיעתית.
מנחם בן-ששון: אתה יכול להתייעץ עם מי שאתה רוצה.
מנחם בן-ששון: אין זמן להתייעצות סיעתית.
משה גפני: סלח לי, עם כל הכבוד, אתה משבש את עבודת הכנסת ממש.
משה גפני: אני מבקש התייעצות סיעתית.
מנחם בן-ששון: אתה לא מקבל אותה ואני אסביר לך גם למה.
מנחם בן-ששון: הניסיונות למקש את הדיון בפרשה הזאת נעשו בחבלה.
משה גפני: אתה לא נותן לי התייעצות סיעתית?
מנחם בן-ששון: אני אסביר גם למה.
נסים זאב: אתה סיעת יחיד.
נסים זאב: עם מי תתייעץ, עם עצמך?
משה גפני: פוגעים ברב הראשי ואתם שותקים.
מנחם בן-ששון: הרב גפני, שתי דקות להתייעצות סיעתית.
משה גפני: אני סיעת יחיד, אבל אני עושה עבודה יותר מ-12 חברי כנסת.
משה גפני: פוגעים כאן ברב הראשי ואתם שותקים.
מנחם בן-ששון: שתי דקות התייעצות סיעתית.
משה גפני: הרב הראשי מבקש בקשה ואתם לא מסכימים להיענות לה.
מנחם בן-ששון: תמה ההתייעצות הסיעתית.
מנחם בן-ששון: אנחנו נצביע בשני שלבים.
מנחם בן-ששון: בשלב הראשון נצביע בשאלה שהיא הייתה במהות המחלוקת ואז תראו שאין הבדל בין 14 חודשים ל-12 חודשים.
מנחם בן-ששון: יש כאן שתי גרסאות מהותיות ואני אסביר.
מנחם בן-ששון: האם איזון המשאבים הוא בלתי תלוי בהכרעת בית הדין הרבני או האם כל מסלול קודם כל תלוי בהכרעת בית הדין הרבני.
מנחם בן-ששון: זה ההבדל בין הגרסה הראשונה שאני קורא לה גרסת מלכיאור-אורלב שהיא בלתי תלויה בבית הדין הרבני לבין הגרסה שנקראת כאן א(2) ו-א חדשה שהיא תלויה קודם כל במעבר.
מנחם בן-ששון: השנייה זאת גרסת שנלר והרב הראשי לצורך העניין.
מנחם בן-ששון: השלישית היא הרב הראשי.
מנחם בן-ששון: מי בעד הגרסה שרשומה לפניכם א(1) לעומת א(2) לפי שתי גרסאותיה.
מנחם בן-ששון: גרסה א(1) בעמוד 2.
קריאה: מה לגבי ההצעה לסדר?
מנחם בן-ששון: היא נדחתה.
קריאה: תצביע עליה.
מנחם בן-ששון: עם כל הכבוד, אני לא חייב להצביע על הצעות לסדר.
מנחם בן-ששון: אני מדבר על גרסה א(1) לעומת שתי א(2).
מנחם בן-ששון: א(1) לסעיפים קטנים (א) ו-(ב).
משה גפני: א(1) זאת הצעתו של מי?
מנחם בן-ששון: א(1) זאת הצעת מלכיאור-אורלב.
משה גפני: שלא תלוי בבית הדין.
מנחם בן-ששון: שלא תלוי בבית הדין.
מנחם בן-ששון: מי בעד הצעת א(1)?
מנחם בן-ששון: בעד – 10 מי בעד הצעה א(2)?
מנחם בן-ששון: בעד – 4
משה גפני: לפני ההסתייגות, אדוני היושב-ראש, אני מבקש רביזיה.
מנחם בן-ששון: מי בעד הרביזיה של הרב גפני?
מנחם בן-ששון: הרביזיה לא התקבלה אני רוצה להצביע על כל סעיפי החוק חוץ מעל סעיף א(2).
תמי סלע: סעיף א(2) ירד.
מנחם בן-ששון: תרשמי הסתייגויות.
תמי סלע: אתה בעצם רוצה להצביע על כל הצעת החוק.
תמי סלע: להצעת החוק יש הסתייגויות.
תמי סלע: קודם צריך להצביע על הסתייגויות.
תמי סלע: אם יש הסתייגויות, צריך להצביע עליהן.
מנחם בן-ששון: מי רוצה לתת הסתייגויות?
עתניאל שנלר: אני מעלה שתי הסתייגויות.
עתניאל שנלר: הראשונה, אני רוצה להסתייג לגבי הסעיף עליו הצבענו ואני מבקש שיהיה הנוסח שהצגתי בבסיס - שישה חודשים נוספים מנומקים ועוד שישה חודשים רק עם הסכמה של בית הדין הגדול כנוסח הקודם.
עתניאל שנלר: ההסתייגות השנייה שעוד לא הצבענו עליה.
עתניאל שנלר: אני מבקש לפצל את החוק כך שאני מדבר על אחרי סעיף 5, קרי, מסעיף 6 ואילך.
עתניאל שנלר: התיקון בבסיס שהגשנו מלכתחילה לא נגע לסעיפים 6 עד 13.
תמי סלע: התיקון יהיה רק על הנושא של מועד האיזון.
עתניאל שנלר: התיקון הוא על מועד האיזון.
עתניאל שנלר: אני מבקש לפצל את זה מהחוק.
מנחם בן-ששון: מי בעד הצעתו של חבר הכנסת שנלר לקבל את גרסה א(2) בעמוד 2 כהסתייגות?
תמי סלע: למעשה עכשיו הצבעתם על א(2).
תמי סלע: זה יישאר כהסתייגות.
מנחם בן-ששון: מי בעד הסתייגותו השנייה של חבר הכנסת שנלר, לפצל מסעיף 6 ואילך?
מנחם בן-ששון: ה צ ב ע ה בעד – 4 נגד – 10
עתניאל שנלר: אבל היא תעלה במליאה.
תמי סלע: כהסתייגות.
מנחם בן-ששון: היא תעלה במליאה.
יצחק לוי: אני מבקש לרשום כהסתייגות את הגרסה בעמוד 3 למעלה.
מנחם בן-ששון: גרסת הראשון לציון.
יצחק לוי: גרסת הראשון לציון.
מנחם בן-ששון: אנחנו הצבענו.
מנחם בן-ששון: תקבל הסתייגות.
מנחם בן-ששון: זה רשום ומנוסח.
נסים זאב: חבר הכנסת מיכאלי ואני, אותה הסתייגות.
מנחם בן-ששון: זה ייכנס להסתייגויות.
מנחם בן-ששון: הסתייגות דיבור.
נסים זאב: זה לא דיבור.
נסים זאב: למה זה דיבור?
אברהם מיכאלי: גם אני מבקש הסתייגות דיבור.
משה גפני: אני מבקש לרשום הסתייגות לגבי הסעיף הזה.
משה גפני: אני מבקש למחות כי אין הגבלה של בית הדין בכלל.
תמי סלע: למעשה כרגע בנוסח שכתוב, בנוסח של הרב עמר, נאמר שלא יבוצע איזון משאבים כל עוד לא ניתן פסק דין.
מיכאל מלכיאור: תרשמי לי הסתייגות דיבור.
מנחם בן-ששון: כל היושבים מסביב לשולחן הזה רשומים להסתייגות דיבור.
מנחם בן-ששון: מי שלא רוצה הסתייגות דיבור, יבקש אחר כך להוריד את ההסתייגות שלו.
תמי סלע: בגרסה שמבוססת על המכתב של ראש לשכת הרב נאמר שלא יבוצע איזון משאבים כל עוד לא ניתן פסק דין של בית הדין, ואם הוגש ערעור, כל עוד לא ניתנה החלטה בערעור.
תמי סלע: זאת אומרת, זה עונה.
משה גפני: אני מבקש שלא תהיה הגבלה של זמן.
נסים זאב: אין הגבלה.
תמי סלע: זה בעצם אומר שאם הוא מתעכב.
משה גפני: גם את זה אני מבקש למחוק.
תמי סלע: להוריד את ה-14 חודשים.
מנחם בן-ששון: אנחנו מצביעים על כל החוק לקריאה שנייה ושלישית.
מנחם בן-ששון: בעד – 10 נגד - 5
מנחם בן-ששון: החוק עבר.
אלחנן גלזר: אני מבקש רביזיה.
מנחם בן-ששון: כבר סיימנו אותו.
מנחם בן-ששון: מי בעד הרביזיה של חבר הכנסת גלזר?
מנחם בן-ששון: בעד - 5 נגד - 9
עתניאל שנלר: לפני שיושב-ראש הוועדה נועל את הישיבה אני מבקש לומר משפט אחד.
עתניאל שנלר: דווקא בגלל שלא הצלחנו להעביר את הנוסחה שלנו, אני רוצה לברך את יושב-ראש הוועדה על הסבלנות הרבה שהייתה לו לאורך כל הדרך.
משה גפני: הוועדה הזאת היא נגד בתי הדין, נקודה.
משה גפני: שום דבר כאן לא מתקדם אלא רק מה שנגד בית הדין.
אברהם מיכאלי: אדוני היושב-ראש, הנושא כפי שהוצבע היום וכפי שבסוף עבר, אנחנו רואים בזה הפרה של ההסכם הקואליציוני ואנחנו לא רואים בצורה הזאת של ההצבעה הצבעה שאמורה להיות מתואמת.
אברהם מיכאלי: לפחות יושב-ראש הקואליציה הודיע לי לפני שעה שההצבעה הזאת לא תתקיים היום.
אברהם מיכאלי: לכן, עם כל הכבוד לרוב שגויס כאן בניגוד לסיכומים קואליציוניים, זה דבר שלא צריך לקרות.
נסים זאב: את החשבון הקואליציוני שלנו צריך לעשות לפני ההצבעה בקריאה שנייה ושלישית ויושב-ראש התנועה שלנו צריך לעשות את זה כתנאי להמשך שלנו בקואליציה.
נסים זאב: אם הרבנות רואה בזה דבר חמור, זה המבחן שלנו כאן.
מנחם בן-ששון: את דבריי לנעילה לא אומר כאן אלא מעל במת הכנסת.
מנחם בן-ששון: אני פותח את ישיבת הוועדה.
מנחם בן-ששון: אנחנו דנים בבקשת החלת רציפות על חוק ייצוג הולם לעולים חדשים, שחבר הכנסת בני אלון ביקש להחיל.
מנחם בן-ששון: חבר הכנסת אלון, בבקשה.
בנימין אלון: אני חושב שהכול נאמר.
בנימין אלון: היה צריך להצביע פעם שעברה, אשמח להצביע הפעם.
בנימין אלון: יש לנו במדינה, ברוך ה', עולים חדשים.
בנימין אלון: זה לא עניין של מפלגה של עולים, תמיד אמרתי את זה.
בנימין אלון: בלי עלייה אנחנו לא ציונים.
בנימין אלון: זאת מדינה ציונית, זאת ההגדרה שלה, והיא צריכה לעשות הכול כדי שהתיישבות ועלייה יהיו נחלת הכול.
בנימין אלון: יש עולים מחבר העמים לשעבר, מאתיופיה וממקומות אחרים, שמצאו עבודה, וגם אם היו דוקטורים ופרופסורים הם טאטאו רחובות ולא בחלו בשום עבודה ועבדו קשה.
בנימין אלון: יש שכבה – כך נוצרת מנהיגות כלכלית ומנהיגות חברתית – שלדעתי כדי לעודד אותה עושים הפליה מתקנת.
בנימין אלון: החוק הישראלי עשה הפליה לערבים.
בנימין אלון: נשים אני לא מכליל, כי נשים לדעתי זה הרבה יותר מהותי, הן חצי מהאוכלוסייה.
בנימין אלון: אבל גם לנשים היה, וזה הצליח.
בנימין אלון: אני רוצה את אותו דבר שיהיה לעולים, במסגרת של 10 שנים, 15 שנים.
בנימין אלון: אני גמיש בנושא הזה.
בנימין אלון: זה כבר עבר בקריאה ראשונה בכנסת הקודמת, ואני מקווה שזה יעבור גם בכנסת הזאת עם רציפות דיון.
בנימין אלון: לאחר מכן אפשר לשנות, לצמצם את השנים או להרחיב אותן, הכול בהכנה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.
בנימין אלון: אם המליאה תאשר את הצעת החוק בקריאה ראשונה, נראה בזה הצבעת אמון בעלייה, הצבעת אמון ברצון שלנו לעודד את אותה שכבה שמגיעה.
עו"ד תמי סלע: בעניין ההצבעה על החלת דין רציפות, עלה פה בדיון הקודם שאולי זאת הצבעה טכנית.
עו"ד תמי סלע: הדיון הוא לא טכני, הוא כן הבעת עמדה של הוועדה שהיא רוצה לקדם את ההסדר הזה, שהיא רואה אותו כרצוי לאור המטרות שלו.
עו"ד תמי סלע: זה לא כמו הדיון בהצעה לגופה, אבל זה כן דיון מהותי.
עו"ד תמי סלע: אם הוועדה תחליט, ההצעה תובא בפני המליאה, ואם היא תאשר אותה זה נחשב כאילו היא עברה קריאה ראשונה והיא חוזרת שוב לוועדה להכנה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.
עו"ד תמי סלע: זאת המשמעות של ההצבעה.
עו"ד תמי סלע: לגופו של ההסדר, עיקרי הדברים נאמרו כבר בישיבה הקודמת.
עו"ד תמי סלע: בסופה ביקשנו נתונים מרשות החברות הממשלתיות.
עו"ד תמי סלע: המנגנון של ייצוג הולם הוא מנגנון שהוא העדפה מתקנת, שהוא חלק מעיקרון השוויון שמוצדק להשתמש בו כשיש הפליה, כאשר מוכח, שיטתית, שיש איזשהו מגזר שהוא מופלה.
עו"ד תמי סלע: אם אנחנו לא משתמשים במנגנון של ייצוג הולם, או משתמשים בו בסיטואציה שבה לא מוכחת הפליה, אנחנו פוגעים בשוויון כלפי המגזרים האחרים שאנחנו מעדיפים על פניהם.
עו"ד תמי סלע: זה דבר שצריך לקחת בחשבון כשמצביעים.
מנחם בן-ששון: בזה נדון מחר, כשנעסוק בסוגיית השוויון.
דוד רותם: ידונו בזה בוועדת החקירה שהקמת, לפי בקשתו של חבר הכנסת אחמד טיבי.
מנחם בן-ששון: אני סירבתי בכל תוקף להקים את הוועדה.
מנחם בן-ששון: נציגת רשות החברות הממשלתיות, בבקשה.
עו"ד ערין ספדי: רשות החברות הממשלתיות מתנגדת.
עו"ד ערין ספדי: הממשלה התנגדה בוועדת שרים לעניין החלת דין רציפות מכמה נימוקים.
עו"ד ערין ספדי: האחד, היום קבועות בחוק החברות הממשלתיות שתי חובות לייצוג הולם לאוכלוסייה הערבית, כולל דרוזים וצ'רקסים, וכן לחובת ייצוג הולם לנשים.
עו"ד ערין ספדי: אנחנו חושבים שקביעת עוד חובה לייצוג הולם למגזר מסוים בחברה, אם זה לעולים חדשים או למגזרים שונים – בתקופה הזאת אנחנו עדים לריבוי הצעות חוק שמבקשות ייצוג הולם לכל מיני מגזרים, למשל החרדים.
מנחם בן-ששון: הגדרנו את זה בוועדה "ייצוג הולם זה בזה".
מנחם בן-ששון: הולמים אלה באלה.
עו"ד ערין ספדי: אני רוצה לומר מה הנימוקים להתנגדות.
עו"ד ערין ספדי: דירקטוריון של חברה ממשלתית הוא גוף מקצועי, שעיקר העבודה שלו הוא לפקח ולנהל.
מנחם בן-ששון: לא נחזור על הכול.
מנחם בן-ששון: אנחנו זוכרים את הדיון הקודם.
עו"ד ערין ספדי: אנחנו רוצים למנות אנשים מוכשרים, ללא קשר להשתייכות שלהם, שיעמדו בתנאים שבחוק.
דוד רותם: אלא אם כן הם ערבים או נשים.
עו"ד ערין ספדי: לא, גם אם הם עומדים בתנאי הכשירות הקבועים בחוק.
עו"ד ערין ספדי: קביעת חובת ייצוג נוספת תטיל נטל כבד מאוד על השרים לאתר את המועמדים המתאימים מקרב האוכלוסיות השונות.
עו"ד ערין ספדי: זה יכול להביא לשיתוק דירקטוריונים למשך תקופה ארוכה.
עו"ד ערין ספדי: יש גם בעיה עם ההגדרה של עולה חדש.
עו"ד ערין ספדי: תקופה קצרה מדי תעמיד אותנו בפני השאלה האם אנחנו רוצים למנות אנשים שהם תקופה קצרה בארץ, שיהיו דירקטורים בחברות ממשלתיות גדולות במשק.
עו"ד ערין ספדי: הגדרה של עולה חדש לתקופה ארוכה מביאה אותנו למצב שהוא השתלב בחברה הישראלית ואין כל סיבה שאנחנו נקבע חובת ייצוג לגביו.
עו"ד ערין ספדי: בהמשך לדיון שהיה לפני כמה חודשים, פנינו ל-75 חברות ממשלתיות ובנות-ממשלתיות.
עו"ד ערין ספדי: מהנתונים שקיבלנו מהחברות האלה, אין להם דירקטורים שעונים על ההגדרה של הצעת החוק.
יולי יואל אדלשטיין: לא יכול להיות.
עו"ד ערין ספדי: ענו לנו כ-58 חברות מתוך 75.
דוד רותם: ב-58 אין דירקטורים.
עו"ד ערין ספדי: זה גם עניין של מה אחוז העולים החדשים באוכלוסייה.
עו"ד ערין ספדי: יש נתונים מהלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, מתוך המספר הזה כמה רלוונטיים מבחינתנו, כמה הם מעל גיל 25, כמה רלוונטיים מבחינת תנאי כשירות.
מנחם בן-ששון: בבקשה, חבר הכנסת רותם.
דוד רותם: אני רוצה להזכיר לרשות החברות, שהנושא הזה יידון בוועדה הזאת, למרות ניסיונות של כל מיני אנשים לטעון "נושא חדש".
דוד רותם: לכן אין כל סיבה שלא לאשר את הבקשה של חבר הכנסת אלון.
מנחם בן-ששון: חבר הכנסת אלקין.
זאב אלקין: כאשר נכנסתי לוועדה התכוונתי להצביע בעד, אבל התלבטתי כי הממשלה ביקשה לשקול את זה מחדש.
זאב אלקין: כאשר קראתי את המכתב שהונח בפנינו, נגמרה כמעט ההתלבטות שלי, כי כתוב כאן שאחרי בדיקה שנעשתה, מתוך 224 דירקטורים לא נמצא אפילו אחד שעונה על הקריטריון.
זאב אלקין: ואם אין כאן הפליה חמורה, אז אני לא יודע מהי הפליה חמורה.
זאב אלקין: כאשר נציגת הרשות אמרה את הדברים בעל-פה, היא רק חיזקה את התחושה הזאת, כי אני לא יודע לכמה דירקטורים הם הגיעו עם 58 חברות, בטח יותר מ-224, ועדיין המספר נשאר אפס.
זאב אלקין: כך שמבחינה סטטיסטית זה נתון שמדבר בזכות עצמו, ואם זאת לא הפליה חמורה, אז אני לא יודע הפליה חמורה מה היא בניסוח של היועצת המשפטית.
מנחם בן-ששון: חבר הכנסת נפאע.
סעיד נפאע: אני לא אתנגד, למרות שזה אולי יפתיע מישהו בנושא הזה.
סעיד נפאע: אבל מה שמדאיג אותי, שאם כבר יש דעה רווחת בוועדה שהעניין הזה של הייצוג ההולם הוא עניין הכרחי לגבי כל האוכלוסיות שהן טוענות שהן מקופחות בנושא הזה, אני חושב שדי למסמס את הנושא.
סעיד נפאע: כשעלה הנושא הזה של הכנסת העולים החדשים על-ידי מר רותם, בישיבה הקודמת, אני זה שטענתי שזה נושא חדש, כי הרגשתי שכל הנושא הזה הוא כדי למסמס את קבלת החוק והעברתו.
סעיד נפאע: כפי שהוגדר, אנחנו מתחילים להלום בכל פינה כדי שבסופו של דבר נטמון אותו.
סעיד נפאע: לכן אני פונה בשיא האחריות מבחינתי או שיחול דין הרציפות או שיש הצעה להכניס את העולים החדשים.
מנחם בן-ששון: זה אותו דבר.
דוד רותם: זה לא אותו דבר.
מנחם בן-ששון: זה ליעדים אחרים, זה לדירקטורים וזה למועצות מקומיות.
סעיד נפאע: שם גם מדובר על חברות ממשלתיות.
עו"ד תמי סלע: אבל שם זה על העובדים בחברות הממשלתיות, וכאן על חברי דירקטוריון.
סעיד נפאע: אני פונה שנזרז את החוק.
מנחם בן-ששון: אני מניח שיש חברה אחת שיש בה עולים חדשים.
משה גפני: הרב לוי ואני לא מזכירים את החרדים.
יולי יואל אדלשטיין: אני מכיר שני חברי דירקטוריונים, אבל אני לא אגלה את שמם.
מנחם בן-ששון: אני חשבתי להצביע נגד בקשת החלת הרציפות, חבר הכנסת אלון, כמו שהלכתי לוועדת הכנסת.
מנחם בן-ששון: אני רוצה להימנע עכשיו לפחות.
מנחם בן-ששון: חברי בקואליציה, אחרי ששמעתם את הדברים, כל אחד יעשה מה שיעשה, אתם אנשים עם דעות משלכם.
מנחם בן-ששון: אני רוצה להעמיד את זה להצבעה.
מנחם בן-ששון: מי בעד החלת הרציפות?
מנחם בן-ששון: ה צ ב ע ה בעד – 9 נגד – אין נמנעים – 2
יצחק לארי: בוקר טוב.
יצחק לארי: אני מתכבד לפתוח את הישיבה.
יצחק לארי: אנחנו עוסקים בהצעת חוק העונשין (תיקון – משחקים אסורים, הגרלות והימורים ברשת האינטרנט), התשס"ז-2007, של חברת הכנסת רונית תירוש.
יצחק לארי: אנחנו פותחים את הדיון בהכנה לקריאה ראשונה.
יצחק לארי: ההצעה עברה בקריאה טרומית, באישור ועדת השרים.
יצחק לארי: בבקשה, חברת הכנסת תירוש.
רונית תירוש: אדוני היושב-ראש, הצעת החוק שלי באה להרחיב את תחולת חוק העונשין על משחקים אסורים, ולהגדיר במסגרת משחקים אסורים גם משחקים ברשת האינטרנט, שזאת רשת של העידן החדש.
רונית תירוש: אנחנו מתכווננים ומתכוונים לאתרים שהשרתים שלהם לא נמצאים בארץ.
רונית תירוש: אילו הם היו בארץ, הדבר היה מאוד ברור, אפשר היה רק להכליל את התוספת שמדובר גם על משחקים באינטרנט ובזה לסיים.
רונית תירוש: אבל כאן מדובר בתחכום מסוים של אתרים שהשרתים שלהם נמצאים בחו"ל, ואז לא בטוח שסמכות השיפוט שלנו קיימת גם עליהם, משום שהמקור הוא שם.
רונית תירוש: במסגרת ההגדרות המחודשות אני מבקשת לשנות ולומר שאם משחק נערך באמצעות שקלים ישראלים, אם הפנייה היא פנייה לישראלים באמצעות השפה העברית ואם המשחקים שעליהם מדובר, חלקם לפחות, הם משחקים שמתקיימים בארץ, כדורגל או כדורסל או שש-בש וכו' – אם מתקיים אחד משלושת התנאים הללו זה בעצם משחק שהוא בישראל, גם אם השרת נמצא בחו"ל, ולכן חוק העונשין צריך לחול גם עליו.
רונית תירוש: מי עלול להיענש כתוצאה משיתוף פעולה עם המשחקים הללו?
רונית תירוש: המשחק עצמו.
יצחק לארי: זה כבר קיים בחוק העונשין.
רונית תירוש: נכון.
רונית תירוש: והתוספת היא גם חברות אשראי שמסייעות לביצוע המהלך של התשלום באמצעות סליקה וכדומה.
רונית תירוש: אני מניחה שנמצאים פה נציגים של חברות אשראי, והם בוודאי יגידו היכן הבעיה שלהם.
רונית תירוש: אני אשמח לשמוע ולהבין ולסייע גם להם, כי אין לי שום כוונה לפגוע בהם.
רונית תירוש: לא זאת היתה הכוונה.
רונית תירוש: יש לי שדולה למען הספורט בישראל, ודנו כבר בנושא הזה, אבל דיון יותר אקדמי.
רונית תירוש: נציגי משרד המשפטים קצת הסתייגו מההצעה הזאת.
רונית תירוש: הטיעון שהיה אז, שאם אציין בחוק למי אסור, אני עלולה להחטיא איזושהי מטרה גורפת יותר, כי ברגע שיורדים לרזולוציות של פירוט, האחד שלא הזכרתי ומחר יקום יהיה גם.
רונית תירוש: אני לא רוצה להגיד שזה פתטי, אבל לא בגלל זה לא נחוקק.
רונית תירוש: יש יחידה שקמה במשטרה, למניעת הימורים והלבנת הון וכו', ולמיטב הבנתי החוק הזה דווקא משתלב מאוד עם המהלכים החדשים של היחידה הזאת.
יצחק לארי: חבר הכנסת שרוני, בבקשה.
משה שרוני: השאלה הנשאלת היא מי יכול לאכוף את החוק הזה.
משה שרוני: כי בסיכום, כפי שאני רואה עם לשכת עורכי הדין, לא כל כך קל לאכוף את זה.
משה שרוני: אתה מחוקק חוק, ואתה לא יכול לאכוף אותו.
משה שרוני: זאת הנקודה הרצינית ביותר.
משה שרוני: אז למה אנחנו עושים חוקים?
יצחק לארי: השאלה היא שאלה שנדבר עליה, אבל קודם כל נדבר על תוכן החוק, קודם נראה מה הצורך בחוק, ולאחר מכן נדון בשאלה איך אפשר יהיה לאכוף אותו.
יצחק לארי: אם נגיע למסקנה שאי-אפשר לאכוף אותו, אז אתה צודק, אולי חבל לחוקק.
משה שרוני: אם אין כלים, אין טעם.
יצחק לארי: נכון.
יצחק לארי: אבל נדבר על התוכן שלו קודם.
עו"ד איתמר גלבפיש: בוקר טוב.
עו"ד איתמר גלבפיש: מהותה של ההצעה היא במתן כלי אכיפה שונים לרשויות שונות להתמודד עם תופעה של הימורים באינטרנט.
עו"ד איתמר גלבפיש: בחלקה הראשון של ההצעה אני מציע להחיל באופן מפורש את הסעיפים הרלוונטיים בחוק העונשין לגבי משחקים והגרלות על הימורים באינטרנט.
עו"ד איתמר גלבפיש: בנוסף יש בהצעה סמכות למשטרה לסגור אתרי אינטרנט.
יצחק לארי: איפה זה מופיע?
עו"ד איתמר גלבפיש: בהצעה עצמה זה בחלק האחרון של התיקון לחוק העונשין, החלק שמציע לעגן סמכות, בדומה למה שיש היום לגבי מקום משחקים פיסי.
עו"ד איתמר גלבפיש: יש פה גם הוראות שנוגעות לגבי ההיתר של מפעל הפיס, שהן חלק יחסית קטן בתוך ההצעה.
עו"ד איתמר גלבפיש: עוד מוצעים תיקונים לחוק כרטיסי חיוב שנוגעים לאפשרויות של פעולות בכרטיסי אשראי בנוגע לאתרי הימורים.
עו"ד איתמר גלבפיש: יש פה גם תיקון מוצע לחוק איסור הלבנת הון, שמציע להוסיף עבירות מסוימות כעבירות מקור לחוק איסור הלבנת הון.
עו"ד איתמר גלבפיש: זאת אומרת שחלק מהעבירות הן אינן עבירות בפני עצמן, אבל נגיע לזה.
עו"ד איתמר גלבפיש: מכיוון שמדובר פה בסמכויות אכיפה, אני מציע ליושב-ראש לשמוע על הבעיה עצמה, עד כמה היקף הבעיה קיים היום, האם יש בעיות באכיפה והאם באמת הכלים האלה עונים על הבעיות.
יצחק לארי: משרד המשפטים, מה העמדה שלכם לגבי החוק?
עו"ד רביד דקל: העמדה היא עמדת הממשלה.
יצחק לארי: האם אתם תומכים בכל חלקי החוק?
יצחק לארי: לפי הבנתי, החוק מורכב מכמה אלמנטים.
יצחק לארי: אנחנו רוצים לקראת קריאה ראשונה לנסות לנתח את הפרטים שנמצאים בחוק ולראות מה כן כדאי לכלול בחוק, מה לא, מה כבר כלול, מה צריך לחזק.
יצחק לארי: הכוונה של החוק היא כוונה רצויה וטובה, והכנסת קיבלה את הצעת החוק בקריאה טרומית וכך גם ועדת השרים, וזה בסדר.
יצחק לארי: אבל לדעתי צריך להיכנס לפרטים.
עו"ד רביד דקל: אני מציעה שנפרק את זה לאלמנטים שהבעיה הזאת מורכבת מהם, ונשמע כל אחד מהגורמים שרלוונטיים.
עו"ד רביד דקל: שמעתי את חברת הכנסת תירוש, ויש פה בלבול מסוים, משום שאת אמרת שאת רוצה להרחיב את ההגדרה של משחק אסור, אבל בתוכן של האיסור את למעשה אומרת שזה לא יהיה משחק אסור.
עו"ד רביד דקל: ההגדרה בחוק העונשין כוללת שלושה רכיבים: משחק אסור, הימור והגרלה.
עו"ד רביד דקל: כשמדברים על משחק אסור, האיסור הפלילי מוטל גם על מי שמשתתף.
עו"ד רביד דקל: אבל זה לא כך בהימורים ובהגרלות.
עו"ד רביד דקל: בהימורים ובהגרלות האיסור הפלילי מוטל רק על מי שעורך אותם, מפרסם אותם וכו', ולא על המשתתף עצמו.
עו"ד רביד דקל: את אומרת שזה מיועד להתמודד עם הימורים למעשה, על משחקים שמתרחשים בארץ, למשל משחקי ספורט וכו', זה לא משחק אסור.
עו"ד רביד דקל: זה משהו חדש.
עו"ד רביד דקל: את מבקשת להטיל איסור פלילי על המשתתף בהגרלה או בהימור.
עו"ד רביד דקל: כי מדובר בהגרלה או בהימור על משחק שמתקיים בארץ.
עו"ד רביד דקל: משחק אסור זה בדרך כלל משחק קלפים, בינגו וכיו"ב.
עו"ד רביד דקל: אבל פה את עושה משהו אחר, שהוא למעשה לא הרחבה של משחק אסור אלא הרחבת האיסור הפלילי לגבי הימורים והגרלות.
עו"ד רביד דקל: השאלה היא אם צריך את הדבר הזה.
רונית תירוש: המטרה של החוק היא למנוע הימורים.
רונית תירוש: מדינת ישראל היא נגד הימורים, היא מתירה רק למפעל הפיס ולמועצת ההימורים להפעיל את זה והיא נגד כל הימור אחר.
רונית תירוש: אגב, באותו דיון בשדולה אמרתי שאני בעד לקיים את החוק, אני לא נגד אתרי ההימורים עצמם.
רונית תירוש: אם יש חוק במדינה שהוא נגד הימורים, אז צריך לכלול את זה.
רונית תירוש: או שהמדינה תתיר את זה, אחד מן השניים.
רונית תירוש: אבל אם היא תתיר את זה, היא תתיר למגוון ההימורים הקיימים.
רונית תירוש: צריכים להחליט, אי-אפשר תרתי דסתרי.
רונית תירוש: המדינה עושה את זה.
רונית תירוש: אני מנסה לעשות תיקון, ליישר קו עם מה שקיים היום בחוק.
רונית תירוש: אם מותר הימורים, אז בבקשה, נסיר הכול והכול בסדר.
יצחק לארי: אני רוצה לדעת מה היום החוק כולל בנושאים האלה של הימורים, של הגרלות, של משחקים אסורים.
יצחק לארי: האם היום החוק כבר כולל את האינטרנט או לא?
יצחק לארי: לפי זה נראה מה ההרחבה שצריך.
עו"ד רביד דקל: הנציג של המחלקה הכלכלית בפרקליטות המדינה יספר מה הם עושים.
יצחק לארי: האם החוק היום כולל אינטרנט?
עו"ד רביד דקל: כולל.