GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מנחם בן-ששון: סליחה על הדברים הארוכים אבל אם בצורה כזאת הצלחתי לשכנע אתכם לעשות את הסטטיסטיקה, מה טוב.
ישראל הבר: לדעתי הנתון היחיד שחסר לנו זה רק בנושא של חשודים, אחוז החשודים מכלל האוכלוסייה.
ישראל הבר: אנחנו יודעים את מספר החשודים שיש להם מוגבלות שכלית.
נורית זיו: לפתחה של המשטרה מתגלגלים כ-500 אלף תיקים מתוכם מחצית הם תיקים שאין בהם חשודים.
נורית זיו: זאת אומרת, אנחנו בעצם עוסקים בסביבות 200 אלף תיקים.
נורית זיו: האוכלוסייה בארץ מונה 7 מיליון, אז תעשה את החשבון.
מנחם בן-ששון: לא אתפלפל אלא אומר את המשפט האחרון.
מנחם בן-ששון: אני מציע לנציבות – כל פעם יש לי מילה רעה לומר על הנציבות בכל מפגש ולכן אתרום אותה גם כאן – לנסות לפרוס את אופק הנתונים הסטטיסטיים שלה מעבר לחוקים שנמצאים בה כדי להבין את משמעות החוקים וההישגים ומה שהיא עושה אצלה.
מנחם בן-ששון: ככל שההשוואה תהיה רחבה יותר, גם דוקטור לרנאו תהיה מרוצה לגבי אחוזי העבריינים באוכלוסייה, אבל אנחנו, כאשר נבוא לדיון השנתי, נוכל להסתכל על אופק רחב יותר ובין השאר יהיה בסל שלו גם החוק הזה.
ישראל הבר: אדוני מתפרץ לדלת פתוחה, כי אנחנו בשנה הבאה יזמנו סקר – מחציתו ממומן על ידי משרד המשפטים ומחציתו במימון האוצר – ואנחנו אוספים עוד נתונים שכרגע חסרים.
ישראל הבר: הנושא של נתונים של אנשים עם מוגבלויות הוא מאוד חסר.
דורית ואג: האוצר נתן כבר את הכסף?
ישראל הבר: יש הסכמה עקרונית.
ישראל הבר: הכסף עוד לא עבר.
ישראל הבר: דווקא בעניין הזה אנחנו שקטים.
עמירה דותן: ברשות
עמירה דותן: כם, אני רוצה לנסות לסכם את הדיון.
עמירה דותן: בראש וראשונה אני שוב רוצה להודות לכם על שהגעתם.
עמירה דותן: אני מאוד גאה בחוק הזה וביצירה שלו.
עמירה דותן: אני מאוד גאה במה ששמעתי כאן מבחינת היישום שלו.
עמירה דותן: אני מבקשת שייסגר נושא כתבי האישום.
עמירה דותן: דפנה, אם תוכלי לשלוח לנו גם העתק של המכתב שאת שולחת כדי שנסגור את הדיווח כאן.
דפנה ביינוול: אני שולחת במייל.
עמירה דותן: תשלחי לנו העתק.
עמירה דותן: לגבי האיוש.
עמירה דותן: אנחנו נפנה לנציבות ונראה במה נוכל לעזור לכם לגבי האיוש ולגבי המכרזים.
עמירה דותן: אני קטנה וחדשה בנושא הזה, כך שאני עדיין אופטימית ותמימה, אבל אנחנו לא נוותר וכמה שנוכל לעזור, נעזור.
עמירה דותן: לגבי הקשר השוטף, אני מניחה שלא צריך לחזור על זה פעם שלישית ורביעית כי כולנו רוצים שיהיה קשר כולל גם עם הסנגוריה.
עמירה דותן: כל מה שיש לכם להעיר ולהאיר, זאת הכתובת.
עמירה דותן: אני בהחלט חושבת שאנחנו חסרים כאן את בתי המשפט וההערה שלכם היא מאוד נכונה.
עמירה דותן: אנחנו נפנה אל בתי המשפט ונבקש מהם דיווח.
עמירה דותן: נבדוק מדוע הם לא הגיעו לדיון וללא שום קשר נבקש מהם דיווח.
עמירה דותן: אם יהיה לנו משהו לספר לכם לאחר שנקבל את הדיווח, נעשה זאת.
עמירה דותן: אני מבינה שנושא השיפור של הכלי בנושא של העדה, אתם עם יד על הדופק כדי שנוכל לראות אותו יותר טוב גם במעקב וגם במחקר שסיכמתם ותסכמו אותו.
עמירה דותן: אני רוצה לסיים במילה לנציבות.
עמירה דותן: המשפטולוגיה והסטטיסטיקה הם רק חלק מהחיים.
עמירה דותן: אולי זה החלק הקל כי אפשר לשים עליו את האצבע, לכמת אותו ולדבר עליו.
עמירה דותן: החיים הם הרבה יותר מורכבים מהדברים האלה ומבחינתי, כאשר יש נציבות שנקראת נציגות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלויות, זאת לא סטטיסטיקה וזה לא משפט אלא זה באמת החיים.
עמירה דותן: לכן שאלתי איפה היוזמה שלכם.
עמירה דותן: שמחתי על המפגש שקיימתם באוקטובר ואני באמת קוראת לכם להיות היוזמים של דברים נוספים שאפשר אחר כך לכמת אותם ולעשות סטטיסטיקות ודברים שאולי הם יותר מקובלים בדינים וחשבונות, אבל מבחינתי הפן האיכותי הוא לא פחות חשוב מהפן הכמותי.
עמירה דותן: לכן, ככל שאני יכולה לנהל פה את הדיונים, הנושא האיכותי יקבל כאן דגש לא פחות מהמשפטולוגיה והנושא הכמותי.
עמירה דותן: אני אומרת את זה גם לפרוטוקול וגם לאנשים שיבואו לדיונים הבאים.
עמירה דותן: אני מאוד רוצה להודות לכם.
עמירה דותן: סוף שבוע נעים, שבת שלום ולהתראות.
מנחם בן-ששון: אישור נציגי ועדת החוקה, חוק ומשפט לוועדה המשותפת עם ועדת הכנסת לעניין הצעת חוק סדרי השלטון והמשפט (ביטול החלת המשפט, השיפוט והמינהל) (תיקון – התקנת תקנות) הצעתו של חבר הכנסת אביגדור יצחקי אנחנו צריכים לשלוח לוועדת הכנסת צוות משלנו.
מנחם בן-ששון: הצוות שאני מציע אותו מהוועדה עומד בפניכם.
מנחם בן-ששון: הצגתי בפניכם את רשימת חברי ועדת הכנסת כדי שתראו שבצורה כזאת פחות או יותר – לא אומר שסיימנו את הייצוג ההולם – הוא בסדר.
מנחם בן-ששון: אני מבקש מהחברים להצביע בעד ההצעה.
מנחם בן-ששון: בעד – 5
מנחם בן-ששון: תקנות מרשם האוכלוסין (סדרי רישום), התשל"ג-1973 – אי עדכון האגרה עבור בקשה לתעודת זהות במקום תעודה שאבדה, נגנבה או הושחתה
דסי צנגן-רוט: לפי תקנות מרשם האוכלוסין, ב-1 בינואר מתעדכנים סכומי האגרות בהתאם לעליית המדד בעיגול של חמישה שקלים.
דסי צנגן-רוט: האגרה עבור תעודת זהות במקום אבודה או שהושחתה הייתה אמורה לעלות היום מ-100 שקלים ל-105 שקלים.
דסי צנגן-רוט: מינהל האוכלוסין כרגע עמל על הכנת לוח חדש לאגרות באופן כללי ולכן ביקש השנה, כהוראת שעה, שהאגרה לא תעלה ל-105 שקלים אלא תיוותר על 100 שקלים.
מנחם בן-ששון: אנחנו מאושרים לאשר את הבקשה.
מנחם בן-ששון: ה צ ב ע ה אושר
מנחם בן-ששון: חבר הכנסת דוד רותם מבקש רביזיה.
מנחם בן-ששון: הוא מבקש לדון מחדש בהרכב.
מנחם בן-ששון: אנחנו מצביעים על הרביזיה.
מנחם בן-ששון: בעד – 3 נגד – 5
מנחם בן-ששון: יש הסכמות?
דוידה לחמן-מסר: לגבי רשות ניירות ערך אני יכולה לומר.
דוידה לחמן-מסר: אני רוצה לומר לפרוטוקול שרשות ניירות ערך מסכימה לסעיף המצומצם שאנחנו הצענו.
דוידה לחמן-מסר: אני רוצה לומר לפרוטוקול שלושה נושאים: האחד, כאשר יאושר קוד ביקורת או אי תלות חדש של ארגון הבינלאומי, אנחנו במשרד המשפטים נפעל לתיקון הכללים, לתיקון התקנות כדי להתאים אותם לכללי האי תלות שייקבעו בקוד ונפנה לוועדה הנכבדה לצורך כך.
דוד רותם: בין לחומרה ובין לקולה.
דוידה לחמן-מסר: בין לחומרה ובין לקולה.
דוידה לחמן-מסר: כמובן.
דוידה לחמן-מסר: שנית.
דוידה לחמן-מסר: אני בתפקידי – לא עברתי את כל דרג מקבלי ההחלטות במשרד - חושבת שאין מניעה שלצורך בדיקת דוחות כספיים של חברות ציבוריות, רשות ניירות ערך תבחן את הדוחות הכספיים בסוגיית האי תלות בביקורת לאור סטנדרטים של כללי האי תלות הבינלאומיים.
דוידה לחמן-מסר: שלוש.
דוידה לחמן-מסר: אנחנו נמליץ למועצת רואי החשבון שתגבש מדיניות לעניין התיקון בתלונות ביחס לרואי חשבון שהוכיח שפעל על פי הסטנדרט הבינלאומי במלואו אף אם חרג באופן מזערי מהתקנות הללו, כך שהוא לא יועמד לדין משמעתי לעניין זה.
דוידה לחמן-מסר: לגבי הנקודה השנייה.
דוידה לחמן-מסר: סוגיית האי תלות נדונה בשני כובעים שונים והיא חלק מתקן הביקורת, איך מבקרים דוחות כספיים והיא חלק מתקנות שר המשפטים לעניין המשמעת שחלה על רואי חשבון.
דוידה לחמן-מסר: יש את רשות ניירות ערך שלה אין סמכות לפקח על רואה החשבון ככזה אבל יש לה סמכות לבדוק את הדוחות הכספיים של הפירמות, האם הם בוקרו לפי תקני ביקורת מקובלים.
דוידה לחמן-מסר: רשות ניירות ערך שפועלת בעולם הגלובלי רשאית לפי תפיסתי המשפטית לבדוק את הביקורת.
יצחק לוי: מה שאת אומרת מעוגן בתקנות?
דוידה לחמן-מסר: זה לא שייך.
דוידה לחמן-מסר: אמרתי את הדברים לפרוטוקול.
מנחם בן-ששון: היא מדברת לפרוטוקול ואתה לא מצביע על זה.
ראובן שיף: אנחנו לא הבנו איפה זה נכנס כרגע.
דוידה לחמן-מסר: זה לא נכנס לכלום.
דוידה לחמן-מסר: רשות ניירות ערך ביקשה שבתמורה להסכמתה לסעיף מצומצם יחסית, זה לא ימנע ממנה לבוא ולהתייחס לתקני הביקורת הבינלאומיים אשר רואה החשבון חייב לפעול על פיהם כאשר הוא מבקר דוחות של חברות ציבוריות.
ראובן שיף: אנחנו סברנו וסבורים שהבקשה שלהם היא רלוונטית.
ראובן שיף: גברת לחמן-מסר אמרה – ואני מבקש שזה יירשם בפרוטוקול – שאם רואה חשבון יעבור עבירת משמעת של אי תלות, הוא יגיע למועצת רואי חשבון והיא הצהירה אתמול – ואני רוצה שהיא תאמר את זה כאן – שאם מישהו יעבוד לפי הכללים הבינלאומיים ויפעל במלואם, תהיה חזקה שהוא פעל לפי הכללים והוא לא יידרש לתקנות האלה.
דוידה לחמן-מסר: לא שלא יידרש.
ראובן שיף: את זה אמרת אתמול.
דוידה לחמן-מסר: אני מדייקת בדברים.
דוידה לחמן-מסר: תן לי לחזור עליהם.
דוידה לחמן-מסר: אנחנו נמליץ למועצת רואי חשבון לאמץ מדיניות טיפול בתלונות או העמדה לדין משמעתי לפיה רואה חשבון שיוכיח שלמרות שהוגשה נגדו תלונה על הפרת התקנות, הוא יוכיח שהוא פעל על פי הסטנדרטים הבינלאומיים במלואם, לא יופעלו נגדו אמצעים משמעתיים.
דוידה לחמן-מסר: זאת תהיה המלצתנו למועצת רואי חשבון.
מנחם בן-ששון: אדוני הנשיא, הגעתם להסכמות?
ראובן שיף: בקטע הזה?
מנחם בן-ששון: לא, אני מדבר על התקנות.
ראובן שיף: לגבי כלל התקנות הגענו להסכמות.
מנחם בן-ששון: חברי הכנסת, מי בעד התקנות לפי הסכמות?
נסים זאב: אני רוצה לראות את הנוסח.
דוד רותם: הצבענו כבר.
דוידה לחמן-מסר: בעמוד 5 פסקה 13.
דוידה לחמן-מסר: פסקה 12 אומרת מתי אסור לעסוק בניהול חשבונות.
דוידה לחמן-מסר: "עיסוק בהנהלת חשבונות עבור מבוקר שהוא חבר ציבורית או עבור מבוקר שהוא עמותה או חברה לתועלת הציבור שהיקף מחזורה השנתי או סכום התרומות עולה".
נסים זאב: לא גברת.
דוידה לחמן-מסר: תשמע את סעיף 13.
נסים זאב: אני אשמע אבל אני אומר לך שזה בדיוק מהות הוויכוח.
דוידה לחמן-מסר: סעיף 13 מייתר.
דוידה לחמן-מסר: סעיף 12 אומר שאם זה עולה וסעיף 13 אומר אם זה נמוך.
דוידה לחמן-מסר: זאת אומרת, אם זה מחזור או חמש תרומות, מותר לו לעסוק בניהול חשבונות עבור עמותה או חברה לתועלת הציבור.
דוידה לחמן-מסר: זה מה שהבטחתי לך.
דוידה לחמן-מסר: מה לא?
נסים זאב: אנחנו דיברנו שיש הבדל אם אני אומר מחזור כספי או אני מדבר על תרומות של 5 מיליון.
דוידה לחמן-מסר: כתבתי.
נסים זאב: את כותבת "או".
דוידה לחמן-מסר: לפי הגבוה ביניהם.
דוידה לחמן-מסר: אם יש לה חמישה מיליון תרומות ומחזור של 10 מיליון, אז המחזור של 10 מילין גובר על ה-5 מיליון.
נסים זאב: ואז מה?
נסים זאב: אם יש 4.5 מיליון תרומות ויש 4.5 מיליון או 5 מיליון ממשרד החינוך או מגופים ממשלתיים אחרים.
תמי סלע: 4.5 נכנס לסעיף 13.
ראובן שיף: התקנות מנוסחות בצורה כל כך מורכבת ומסובכת, שתאמין לי שגם עורכי-דין בקושי יכלו להבין.
ראובן שיף: אם עמותה מסוימת קיבלה תרומות בסך 4.5 מיליון שקלים וקיבלה מהמדינה תמיכה בסכום של 5 מיליון שקלים, סך כל המחזור שלה הוא 9.5 מיליון שקלים – אין לה בעיה שאותו גורם יעשה גם הנהלת חשבונות וגם את הביקורת.
ראובן שיף: הבעיה היא כאשר התרומות מהציבור יהיו 5.5 מיליון שקלים, כאן יש את המגבלה.
ראובן שיף: זאת אומרת, המגבלה היא עד 5 מיליון שקלים תרומות מהציבור.
יצחק לוי: תראה את סעיף 12 ו-13 ביחד.
דוידה לחמן-מסר: ברגע שה-13 הוא המוציא, מספיק שמתקיים אחד .
דוידה לחמן-מסר: אם הייתי אומרת את זה פוזיטיבית, הרב זאב, היית צודק שזה לפי הנמוך ביניהם, אבל 13 אומר מה אסור.
דוידה לחמן-מסר: אם זה 10 מיליון או 5 מיליון, אם יש לה מחזור של מעל 5 מיליון או תרומות של מעל 5 מיליון – אז לא.
דוידה לחמן-מסר: אבל מספיק שאין לה את אחד מהם, שזה בסדר, שזה מה שאמר הנשיא.
דוידה לחמן-מסר: מספיק שיש לה תרומות של 5 מיליון, פחות מ-5 מיליון, שסעיף 13 חל לגביה.
דוידה לחמן-מסר: המוציא מהכלל.
דוידה לחמן-מסר: יש לך את ההפוך.
נסים זאב: תיאורטית יכול להיות 7 מיליון דרך גופים ממשלתיים ו-4.5 דרך תרומות, כך המוסד חי, הוא חייב במבקר נפרד?
דוידה לחמן-מסר: שד[לא התקיים בה אחד – זאת אומרת, מספיק שלא התקיים בה הכלל של ה-5 מיליון מחזור וכן מתקיים בה ה-5 מיליון תרומות, שהיא יכולה.
מנחם בן-ששון: אני צריך עכשיו לעשות רביזיה ולהצביע עוד פעם.
נסים זאב: אני ביקשתי שזה לא יכלול כספי מדינה ורשויות מקומיות.
נסים זאב: זה מה שסיכמנו ועל זה דיברתי אתך.
נסים זאב: הסברתי לך שכל המוסדות האלה מקבלים כספים דרך משרד החינוך, משרד העבודה והרווחה, והם עוברים מאה ביקורות של אותם גופים.
דוידה לחמן-מסר: אסור לך זה וזה, אבל מספיק שלא מתקיים בך אחד מזה, שמותר לך.
דוידה לחמן-מסר: בלוגיקה מספיק שלא מתקיים בך הכלל של 5 מיליון תרומות ומעלה, שמותר לך.
דוידה לחמן-מסר: אני מתקנת.
דוידה לחמן-מסר: שלא מתקיים בה אחד מאלה.
מנחם בן-ששון: ה צ ב ע ה פה אחד אנחנו מצביעים על הנוסח המתוקן.
תמי סלע: בפסקה 13 יהיה כתוב "עמותה או חברה לתועלת הציבור שלא מתקיים לגביה אחד מהתנאים האמורים".
מנחם בן-ששון: מי בעד הנוסח המתוקן?
מנחם בן-ששון: ה צ ב ע ה אושר פה אחד אני מודה לכם על הסבלנות.
דוידה לחמן-מסר: אני מבקשת להודות ליושב-ראש הוועדה וליועצת המשפטית שבאמת הובילו אותנו במים סוערים אל חוף מבטחים.
ראובן שיף: אני רוצה להודות לחברי הכנסת, ליושב-ראש הוועדה, לצוות הוועדה וגם למשרד המשפטים.
חברי הוועדה: מוזמנים: מיכאל אטלן,עו"ד – יועץ משפטי, משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה שי סומך,עו"ד – מח' יעוץ וחקיקה, משרד המשפטים אייל גלובוס,עו"ד – הממונה על האגף לסיוע משפטי ורד שמחי – מנהלת הלשכה לסיוע משפטי – נצרת יוסף תוסיה כהן,עו"ד, לשכת עו"ד רן מלמד – סמנכ"ל, עמותת ידיד ענבר מנחם – יועצת משפטית, עמותת סינגור קהילתי
קצרנית: הצעת חוק הסיוע המשפטי (תיקון מס' 8) (שירות משפטי למשתתפים בתכנית לשילוב מקבלי גמלאות בעבודה), התשס"ח-2007 הצעת חוק הסיוע המשפטי (תיקון – ייצוג בוועדות ערר), התשס"ז-2007
מנחם בן-ששון: הצעת חוק בעניין הסיוע המשפטי בוועדות ערר.
מנחם בן-ששון: יש שתי הצעות חוק דומות, האחת ממשלתית, השנייה פרטית.
מנחם בן-ששון: כל המהלך הזה נעשה בהקשר למה שנקרא בזמנו תוכנית ויסקונסין.
מנחם בן-ששון: תוכנית מהלב זה שם נוסף שלה.
מנחם בן-ששון: השאלה אם אנחנו רוצים להכניס אל תוך החוק הזה גם אפשרות לקבלת סיוע משפטי בשלבים שקודם לא היה ניתן לקבל אותו.
שי סומך: תוכנית אורות לתעסוקה היא תוכנית שעוסקת בגמלת הבטחת הכנסה, שהיא גמלת קיום שניתנת לאוכלוסייה הענייה ביותר בישראל.
שי סומך: במסגרת התוכנית יש העברה של סמכויות שלטוניות מהמדינה אל גוף פרטי.
מנחם בן-ששון: 4 גופים יצאו למכרז.
שי סומך: הגוף הפרטי יכול לשלול גמלה ממשתתף בתוכנית.
שי סומך: במסגרת התוכנית יש גם מיקור חוץ של שירותים שנותן היום הגוף הפרטי.
שי סומך: בגלל סוג האוכלוסייה, סוג הגמלה ואופי הסמכויות שמועברות לגוף הפרטי יש חשיבות רבה לפעילות של המרכז הפרטי.
שי סומך: אחד האמצעים המרכזיים הוא ועדת ערר.
שי סומך: מדובר בוועדה שיש בה 3 חברים.
שי סומך: בראשה עומד משפטן שהוא עובד ציבור.
מנחם בן-ששון: יושב-ראש הוועדה הוא מומחה מתחום התעסוקה ועובד מדינה.
שי סומך: הוועדה הזאת היא בלתי תלויה במרכז התעסוקה.
שי סומך: היא ממוקמת במבנה נפרד וממומנת על ידי המדינה באופן מלא.
שי סומך: אחת הביקורות המרכזיות על הפעילות של ועדת ערר הייתה בנושא הייצוג.
שי סומך: הייתה ביקורת של מבקר המדינה על הוועדה הציבורית.
שי סומך: הטענה הייתה על כך שיש פער בייצוג בין המשתתף למרכז התעסוקה.
שי סומך: המשתתף מייצג את עצמו הרבה פעמים פחות טוב ממרכז התעסוקה.
שי סומך: יש גם ארגונים חברתיים שמסייעים.
שי סומך: הממשלה מציעה שיינתן סיוע משפטי ללא תמורה למשתתפים שמגישים ערר נגד החלטות המרכז לתעסוקה.
שי סומך: אנחנו נשמח אם ההצעה תאושר.
מנחם בן-ששון: כיוון שמדובר באוכלוסייה קשת יום ונזקקת אתם מציעים להסיר את המבחן שהיה.
מנחם בן-ששון: צריך לדבר על ההצעה שלכם ולצרף אליה את הצעתו של חבר הכנסת אורון.
מיכאל אטלן: זה בית משפט לכל דבר.
מיכאל אטלן: הם מקבלים הדרכות, הכשרות והשתלמויות.
מיכאל אטלן: יש להם רכז משפטי לידם.
מנחם בן-ששון: התוספת של הייעוץ המשפטי למהלך הזה תחזק את המוסד הזה כך שאפשר יהיה להפיק לקחים.
מנחם בן-ששון: הפקתם לקחים?
מיכאל אטלן: בינתיים זה עובד.
מיכאל אטלן: משהו כמו 25% מהעררים מתקבלים.
מיכאל אטלן: אין שונות בין המרכזים.
אפרת רוזן: על כמה עררים מדובר?
מיכאל אטלן: ב2007 היו 1368.
מנחם בן-ששון: איך אתה מסביר שאשקלון גבוהה יותר?
מנחם בן-ששון: האם זאת אוכלוסיית היעד?
מיכאל אטלן: הייתה בעיה של חידוש הוועדה ושל חילופי אישים בוועדה.
מיכאל אטלן: הוועדה לא אוישה יותר זמן מאחרות.
מיכאל אטלן: כיוון שיש את העניין הזה שתוך 21 יום הגמלה חוזרת לסוף ההליכים וראו כולם שיש פיגור וכדאי להגיש עררים, אז כולם רצו לעשות את זה.
מנחם בן-ששון: אתה יכול לעשות פילוח לפי כתובות הפונים?
מיכאל אטלן: אני לא יודע?
מנחם בן-ששון: איך תסתדרו מבחינה תקציבית?
מנחם בן-ששון: קיבלתם תוספות?
אייל גלובוס: סוכם שנקבל תוספת תקציבית.
אייל גלובוס: חלקו אמור להתבצע באמצעות out sourcing.
אייל גלובוס: קיבלנו גם תוספת של כוח אדם פנימית.
אייל גלובוס: התוספת סוכמה וסודרה.
אייל גלובוס: אנחנו בכוונה ביקשנו שפרק הזמן להערכות תהיה של 60 ימים ולא של 30 ימים.
מנחם בן-ששון: יש לכם סיכום עם האוצר לגבי התקנים?
אייל גלובוס: יש לנו סיכום עם האוצר לגבי התקנים.
אייל גלובוס: התקנים נמצאים במסגרת התקציב שאושר.
רן מלמד: אני קצת חולק עליך שבאשקלון אין כל כך הרבה עררים.
רן מלמד: לנו התברר - ופה החשיבות הגדולה של החוק - שברגע שאנשים הגישו ערר, גם אם הם לא סיימו את התהליך שלהם בתוך הוועדה, הרבה פעמים השלילה בוטלה.
רן מלמד: ברגע שהמרכזים ראו שהאדם מיוצג על ידי אדם מקצועי הם התחילו לחשוב פעמיים.
רן מלמד: אחת הסיבות שבאשקלון היו כל כך הרבה עררים היא כי הגשנו שלוש מאות ומשהו עררים.
מנחם בן-ששון: אני לא בא אליכם בטענה.
רן מלמד: בירושלים הגשנו הרבה מאוד עררים.
מיכאל אטלן: גם הבג"צים מתקבלים באחוזים יותר קטנים.
מיכאל אטלן: לפרקליטות יש את ההידברות שלה עם המשרדים.
מיכאל אטלן: זה עובד אותו דבר בכל הוועדות.
מיכאל אטלן: גם לנו יש מסננות שמלוות חלק מהדיונים.
רן מלמד: ברגע שערר מוגש על ידי איש מקצוע.
רן מלמד: .
מנחם בן-ששון: אני לא רואה ויכוח מסביב לשולחן.
אפרת רוזן: מדובר בשתי הצעות חוק.
אפרת רוזן: הראשונה היא הצעת חוק פרטית של חבר הכנסת אורון, וההצעה השנייה היא הצעת חוק ממשלתית.
אפרת רוזן: כיוון שהצעת החוק הפרטית עברה בקריאה טרומית והצעת החוק הממשלתית בקריאה ראשונה אני מציעה שהוועדה תמזג אותן לפי סעיף 122ב לתקנון.
אפרת רוזן: זה דורש אישור ועדת כנסת.
אפרת רוזן: כיוון שהצעת החוק הממשלתית רחבה יותר ומקיפה יותר מוצע שזה יהיה הנוסח.
אפרת רוזן: בחוק הסיוע המשפטי, התשל"ב-1972, בתוספת, אחרי פרט 3 יבוא: "4 למשתתף כהגדרתו בסעיף 37 לחוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2004 (תיקוני חקיקה), התשס"ד-2004, בכל הנוגע להליכים לפי סעיפים 46 ו47 לחוק האמור ולהליכים אחרים הנובעים מהם, וסעיף 3 לא יחול.
אפרת רוזן: " תחילה 2.
אפרת רוזן: תחילתו של חוק זה 60 ימים מיום פרסומו.
מנחם בן-ששון: הוועדה רוצה להעביר את זה לוועדת הכנסת לאיחוד.
יוסף תוסיה כהן: לשכת עורכי הדין מברכת על ההצעה הזאת.
ענבר מנחם: גם אני באה לברך את משרד התמ"ת על הצעת החוק.
ענבר מנחם: אנחנו מקווים שהיא תעזור לשיפור מצבם של זכויות העוררים בוועדות ערר.
מנחם בן-ששון: על סדר היום – צווים.
מנחם בן-ששון: צו המועצות המקומיות (עבירות קנס) (תיקון), התשס"ח-2007 – קצרין
רחל נמימי-סבן: חשוב לנו לציין שהתחלנו בתהליך חקיקת חוק העזר עוד לפני שתוקן החוק הארצי שנתן לנו סמכויות כרשויות מקומיות.
רחל נמימי-סבן: אני גם רואה את ההערה וזה בסדר והיא מקובלת עלי.
רחל נמימי-סבן: רצינו להחזיר מצב לקדמותו ובעניין העישון להפעיל את הסמכויות מכוח החקיקה הראשית.
דוד רותם: סליחה שאני שואל את משרד הפנים פעם נוספת, למה זה צריך לבוא לכאן?
אורית מלמד: כי זה מה שקבוע בחוק.
דוד רותם: למה אתם לא מציעים תיקון בחוק הזה?
דוד רותם: אני מבטיח לך שזה תיקון שיעבור תוך 48 שעות.
דוד רותם: למה אנחנו צריכים את זה?
דוד רותם: מועצה מקומית קצרין, ראש המועצה שם נבחר כדי לנהל את העיר שלו.
דוד רותם: למה הוא צריך אישור שלי על כל העלאת קנס?
דוד רותם: אנחנו מבזבזים כאן זמן.
איתמר גלבפיש: הצו המבוקש כולל שלושה סעיפים בחוק העזר לשמירת הניקיון ואיסור העישון.
איתמר גלבפיש: סעיף 2 עניינו איסור עישון ובהסכמת המשרדים הוא לא יהיה בגדר הצו מכיוון שיש הוראות כלליות בחוקים.
איתמר גלבפיש: סעיף 3, עניינו שלא יזרוק אדם פסולת במקום ציבורי ולא ילכלכו כאשר הקנס המוצע הוא 290 שקלים.
איתמר גלבפיש: אין הערות לסעיף הזה.
איתמר גלבפיש: יש הוראות בסעיף 5 שקובעות את חובת הציות לקביעות ראש המועצה לגבי המודעות ומוצע לסייג את הסעיף הזה כך שיחול רק לעניין המודעות.
איתמר גלבפיש: לעניין העישון גם כן יש הוראות, וגם כאן מדובר בקנס של 290 שקלים.
איתמר גלבפיש: אלה הערות הייעוץ המשפטי.
דוד רותם: אני מבין שסעיף 2 יורד.
דוד רותם: מה זה מקום ציבורי?
דוד רותם: לפי ההגדרה מקום ציבורי הוא בית עינוג וכל מקום שנאספו בו יותר מ-20 אנשים למטרה ציבורית.
דוד רותם: מישהו יכול להסביר לי מה זאת המטרה הציבורית?
דוד רותם: חתונה זאת מטרה ציבורית?
רחל נמימי-סבן: גם.
דוד רותם: חתונה זו מטרה פרטית.
רחל נמימי-סבן: אמרנו שברגע שנאספים יותר מ-20 אנשים, זו הסיבה שהגדרנו לפי מספר אנשים.
רחל נמימי-סבן: מקום שהתאספו בו יותר מ-20 אנשים למטרה ציבורית.
דוד רותם: אני שואל מה זאת מטרה ציבורית.
רחל נמימי-סבן: אנחנו יודעים ש-20 אנשים מהווים ציבור.
דוד רותם: אז לא חשוב לצורך מה הם נאספו.
דוד רותם: אם כן, צריך למחוק את המלים "למטרה ציבורית" ולומר "מקום שנאספו בו יותר מ-20 אנשים".
רחל נמימי-סבן: מקובל.
איתמר גלבפיש: מקום שמיועד ל-20 אנשים, כך שנאפיין את המקום.
איתמר גלבפיש: אתה לא יכול להתערב בחוק העזר.
דוד רותם: לא, אני מציע לה למחוק את זה.
דוד רותם: אם אני אואשם בזה, אני אומר שלא באנו למטרה ציבורית ואתם תהיו בבעיה להוכיח מה זאת מטרה ציבורית.
איתמר גלבפיש: היית מנהל הליך על 290 שקלים?
דוד רותם: ודאי שכן.
דוד רותם: יש בעיה עם ההגדרה "מטרה ציבורית".
רחל נמימי-סבן: אני מקבלת.
דוד רותם: אני לא יכול לתקן, אבל זאת הצעה למועצה לתקן.
מנחם בן-ששון: ה צ ב ע ה אושר פה אחד
רחל נמימי-סבן: אנחנו נשמח שנסיעתנו מרמת הגולן תתייתר.
מנחם בן-ששון: אני מודה לך.
מנחם בן-ששון: צו סדר הדין הפלילי (עבירות קנס – סילוק ומחזור צמיגים), התשס"ח-2007 צו סדר הדין הפלילי (ברירת משפט – סילוק ומחזור צמיגים), התשס"ח-2007
ג'וש פדרסן: מונח על שולחן הוועדה נוסח של צווי סדר הדין הפלילי (ברירות קנס וברירות משפט) שנובעים מחוק למחזור צמיגים שנכנס לתוקף ב-1 ביולי 2007.
ג'וש פדרסן: החוק נועד להסדיר את הטיפול בצמיגים משומשים, מניעת מפגעים סביבתיים מהם וכחלק מההיערכות והיישום לטובת יכולות האכיפה של המשרד לגבי חלק מהעבירות שהוגדרו בחוק אנחנו מבקשים לקבוע אותן כעבירות קנס וכעבירות משפט.
ג'וש פדרסן: זה נוסח שהוכן במשרד להגנת הסביבה, אושר על ידי משרד המשפטים ועל פי הוראת החוק, לפי חוק סדר הדין הפלילי, דורש אישור של ועדת החוקה, חוק ומשפט להתקנתן.
ג'וש פדרסן: אני מניח שהנוסח המוצע בפניכם.
איתמר גלבפיש: נמצא.
דורית ואג: הוא נמצא באתר ועדת החוקה.
איתמר גלבפיש: בסוף יש טבלה שמראה באופן די ברור.
ג'וש פדרסן: כמו שאמרתי, הצו נועד לקבוע בעבירות קנס ועבירות ברירות משפט שלושה פריטים שהם חלק מהעבירות שנקבעו בחוק כאשר בנוסף קיים בחוק גם מנגנון של עיצום כספי לגבי חלק מהפרות הוראות החוק.
ג'וש פדרסן: בתוך סל אמצעי האכיפה מתוקף החוק מוצע ששלושת הפריטים האלה ייקבעו כעבירות קנס כאשר הנימוק הוא שזה מאפשר אכיפה פשוטה יחסית לגבי הוראות שהן לא מורכבות וקשורות בפיקוח מעשי בשטח ברמה של פנצ'ריה, מוסכים ומקומות בהם משתמשים בצמיגים.
קריאה: ידידי מתכוון בשטח הצמיגיות כאשר לצמיגיות לא נתנו אפילו שיניים ואפילו לא דבר לעשות.
מנחם בן-ששון: האם התייעצתם עם הגופים הכלכליים שעוסקים בכך?
ג'וש פדרסן: כן.
ג'וש פדרסן: אם אתה מגדיר גופים כלכליים כמי שחבים באחריות על פי החוק כמו יבואנים ויצרנים של צמיגים, יבואני כלי רכב.
ג'וש פדרסן: אכן כן.
מנחם בן-ששון: התייעצתם עם איגוד המוסכים?
ג'וש פדרסן: כל ההסדר שבחוק כולו נעשה בתיאום עם כל הגורמים הרלוונטיים, כולל פשרות מסוימות שנעשו במהלך החקיקה.
ג'וש פדרסן: בסוף ההסדר הוא תוצר של איזונים ופשרות שנעשו במסגרת החקיקה.
ג'וש פדרסן: כאן אנחנו נמצאים במהלך שבעיקרו הוא משפטי משלים להסדר בחוק כדי להוציא אותו לפועל מבחינת האכיפה.
ג'וש פדרסן: הוא נובע מתוך ההסדרים שנקבעו בחוק שהם קיימים כבר היום ונקבעו כעבירות פליליות.
ג'וש פדרסן: בידי המשרד או מי שהוסמך לאכוף את החוק יש אפילו אפשרות להגיש כתבי אישום בעניין הזה.
ג'וש פדרסן: זה מהלך שמשלים את האכיפה על ידי המשרד כדי להגדיר חלק מהפריטים כברירות משפט, דבר שיאפשר מתן ברירות משפט ידניות גם למי שהוסמך לשם כך.
ג'וש פדרסן: זה לא משנה מהותית את ההסדרים שנקבעו בחוק הראשי.
ג'וש פדרסן: הוא לא משנה שום דבר בהסדרים עצמם.
מנחם בן-ששון: הוא הופך את המהלך, במקום ברירת קנס לברירת משפט.
ג'וש פדרסן: לא.
ג'וש פדרסן: אלה בעצם שני צווים שלפי חוק סדר הדין הפלילי תחילה צריך לקבוע עבירת קנס, וזה הצו הראשון, ובשלב שני הוא משלים כאשר את עבירת הקנס אפשר לקבוע כעבירת ברירת משפט.
ג'וש פדרסן: יש כאן שני צווים שהם מהלך אחד.
מנחם בן-ששון: העליתם את גובה הקנסות?
ג'וש פדרסן: השארנו את גובה הקנסות שנקבעו בחוק הראשי של חוק סדר הדין הפלילי – 660 שקלים ו-400 שקלים.
דוד רותם: על עבירה שהעונש בגינה הוא 67 אלף שקלים.
ג'וש פדרסן: נכון, אבל כך זה לגבי כל עבירות מסוג עבירות קנס אלא אם כן עושים תיקון חקיקה ראשי ובמקרה הזה המשרד לא ביקש זאת.
דוד רותם: בדרך כלל עבירות ברירת קנס וברירת משפט הן עבירות על חוקי עזר עירוניים בהם הקנסות הם 3,000 שקלים, 2,500 שקלים, אז יש שם 50 אחוזים או 25 אחוזים או 75 אחוזים מהקנס המרבי.
דוד רותם: אתם כאן עושים מאתנו צחוק.
דוד רותם: קודם באתם אלינו וביקשתם שנחוקק קנס שהקנס בו הוא 67 אלף שקלים כי זה דבר נוראי העבירות האלה וצריך להחמיר בענישה, וזה מקובל עלי.
דוד רותם: אחר כך אתם באים ואומרים שנכון שהכנסת קבעה 67 אלף שקלים בעבירה ראשונה ו-130 ומשהו בעבירה שנייה או שלישית, אבל בואו תעשו מזה 600 שקלים.
דוד רותם: המקסימום בברירת משפט הוא 660 שקלים.
ג'וש פדרסן: למשרד להגנת הסביבה יש ניסיון לא מועט בעניין של שימוש בברירות משפט.
ג'וש פדרסן: אני לא יודע אם אנחנו מהמשרדים המובילים אבל אנחנו עוסקים לא מעט באכיפה.
ג'וש פדרסן: חוץ מענייני תעבורה, המשרד שלנו עוסק לא מעט בענייני אכיפה ויש לנו לא מעט ניסיון בעניין הזה.
ג'וש פדרסן: צווי ברירות המשפט המקיפים ביותר הם לגבי חוק שמירת הניקיון, שם יש עשרות פריטים ושם יש קנסות בכל מיני סכומים אבל גם בעניין של שמן משומש, זיהום מכלי רכב, פינוי יריעות פלסטיק בחקלאות וכולי.
ג'וש פדרסן: התקנו לא מעט סטים של ברירות משפט.
ג'וש פדרסן: ודאי שעצם התקנת העבירה כברירת משפט, יש הוראה מפורשת בעניין בחוק סדר הדין הפלילי, לא מונעת את שיקול הדעת של המשרד להגיש כתב אישום.
ג'וש פדרסן: זאת עדיין עבירה שנקבעה כעבירה ראשית בחוק ויש את הסמכות של המשרד והתובעים של המשרד לשקול בנסיבות העניין גם להגיש כתב אישום ואז באמת רלוונטי גובה הקנסות המקסימלי.
דוד רותם: בעבירות אחרות שיש בהן קנסות של 67 אלף שקלים שהפכתם אותן לברירות משפט, כמה קנסות כאלה הוגשו וכמה מהם עמדו לדין בהחלטה שלא להגיש ברירת משפט?
דוד רותם: אני מרגיש שאתם עושים מאתנו צחוק.
דוד רותם: אתם קודם באי עם החוק העיקרי ומטילים קנסות גבוהים ואחר כך אתם באים לכאן בעקיפין ומנסים להקל בעונש.
ג'וש פדרסן: זה לא מדויק שמקלים בעונש.
ג'וש פדרסן: זה פשוט נותן את האפשרות לשקול האם במקרה מסוים בנסיבות הספציפיות כאשר לא היו נימוקים לקולה או לחומרה, זה מתאים לכתב אישום פלילי או להתחיל לתת ברירת משפט.
מנחם בן-ששון: חבר הכנסת רותם שואל אותך אם אתה יודע אם מישהו הגיש אי פעם משפט ולא רק קנס.
ג'וש פדרסן: חוק סילוק מחזור צמיגים הוא חוק חדש.
דוד רותם: אני מדבר על חוקים אחרים.
דוד רותם: חוק שמן משומש, מה הקנס המרבי שם?
ג'וש פדרסן: אני לא בטוח.
מנחם בן-ששון: תן דוגמה אחרת.
ג'וש פדרסן: חוק שמירת הניקיון שזה חוק שאני עוסק בו לא מעט שנים.
ג'וש פדרסן: אנחנו מגישים עשרות תיקים בשנה, כתבי אישום לפי החוק הראשי ויש שם קנסות בגובה של עשרות אלפי שקלים.
ג'וש פדרסן: זה לא מגיע אף פעם לרף של העונש המקסימלי.
דוד רותם: יש ברירת משפט?
ג'וש פדרסן: ודאי.
ג'וש פדרסן: בהחלט זאת דוגמה בה יש לא מעט תיקים של כתבי אישום אבל גם את האפשרות לתת ברירות משפט והכל תלוי בנסיבות.
ג'וש פדרסן: ככלל, דברים שהם יותר נקודתיים, חד-פעמיים, בהיקף מצומצם, מתאים לתת ברירת משפט ולא להתניע את כל המהלך שיכול להימשך שלוש וארבע שנים בבית משפט עם כתב אישום.
איתמר גלבפיש: בשאר חוקי איכות הסביבה יש בדרך כלל סעיף שמאפשר לחרוג מהרף המקסימלי שקבוע בחוק ומאפשר להם לקבוע עבירות קנס כאלה עד 10 אחוזים מהקנס המרבי.