GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
איתמר גלבפיש: (ג) החייב בסילוק מפגע שנמסרה לו הודעה כאמור, חייב למלא אחריה, במועד שנקבע בהודעה.
איתמר גלבפיש: 7(א) לא ישים אדם דבר בכלי אשפה, פרט לאשפה יבשה.
איתמר גלבפיש: 7(ב) לא יזרוק אדם, לא ישאיר ולא יניח, ולא ירשה לאחר לזרוק, להשאיר או להניח אשפה במקום ציבורי או פרטי, אלא בכל אשפה שהותקנו בהתאם להוראות חוק עזר זה.
איתמר גלבפיש: 7(ג) על אף האמור בסעיף קטן (ב), לא יזרוק אדם, לא ישאיר ולא יניח אשפת בית או אשפת צמחים, בכלי אשפה שהתקינה המועצה במקום ציבורי; לענין סעיף זה, "אשפת בית" – אשפה מנכס שאינו רחוב.
איתמר גלבפיש: 7(ד) לא יניח אדם כלי אשפה ברחוב, למעט עובדי המועצה או הפועלים מטעמה, בעת מילוי תפקידם , למעט אדם שהמקפח הורה לו אחרת בכתב.
איתמר גלבפיש: 7(ה) לא יזרוק אדם, לא ישליך, לא ישים, לא ישאיר, לא יניח, ולא ירשה לאחר, לזרוק, להשליך, לשים, להשאיר או להניח, אשפה, פסולת בנין, זבל, נייר, ארגז, ריהוט או חפש אחר או אשפת צמחים, בקרקע, בין פרטית ובין ציבורית, אלא בהסכמת המפקח בכתב ובהתאם להוראותיו.
איתמר גלבפיש: 8(א) לא ישפוך אדם חומר מרכב רחוב  ולא ינהג אדם ברכב אשר נשפך ממנו חומר לרחוב (ב) לא ישליך אדם אשפה, פסולת או חפץ אחר מתוך רכב לרחוב.
איתמר גלבפיש: הסייג בצו קובע שהדבר רלוונטי רק לסעיף קטן (א) ולא ל(ב) לעניין נוזלים ולמעט מים.
איתמר גלבפיש: לא ישקה אדם ולא ירשה לאחר להשקות צמחים באופן הגורם או העלול לגרום הפרעה לעוברים ושבים ברחוב, או לאנשים בנכס גובל, למעט השקאה בגן.
איתמר גלבפיש: 11(א) לא ינקה אדם, לא ינער, לא יחבוט ולא יאבק מרבד, שטיח, כלי מיטה או דבר אחר ברחוב או דרך פתח פונה לרחוב אף אם אינו גובל בו.
איתמר גלבפיש: (ב) לא ינקה אדם, לא ינער, לא יחבוט ולא יאבק מרבד, שטיח, כלי מיטה או דר אחר דרך פתח שאינו פונה לרחוב, בשעות שבין 14:00 ל16:00 ובין 19:00 לבין 7:00 למחרת.
איתמר גלבפיש: 12(א) לא יעשה אדם צרכיו ברחוב,  באולם ציבורי, בחדר המתנה ציבורי, במקום עינוג או במקום אחר אשר לציבור רשות כניסה אליו, לא יירק בהם, לא יזהם אותם באופן אחר ולא ירשה אדם לבעל חיים שבהחזקתו לעשות צרכיו בתחומי רחוב, מדרכה או שטח ציבורי כלשהו.
איתמר גלבפיש: 12(ב) עשה כלב את צרכיו על ידי הטלת גללים במקום  ציבורי, חייב בעל הכלב או מי שהפיקוח עליו בידו לאסוף מיד את הגללים.
איתמר גלבפיש: (ג) האמור בסעיף קטן (ב) לא יחול אם הכלב עושה את צרכיו במקום שקבע לכך ראש המועצה.
איתמר גלבפיש: 12(ד) לא ילכלך אדם ולא יזהם מקום ציבורי.
איתמר גלבפיש: 14(א) לא יחזיק אדם בעל חיים באופן הגורם או העלול לגרום רעש בלתי סביר, לכלוך או ריחות רעים או מזיקים.
איתמר גלבפיש: (ב) לא יחזיק אדם ולא ירשה לאחר להחזיק בתוך דירה בעלי חיים אשר אין מחזיקים אותם בדרך כלל בדירה, אלא לפי היתר מאת ראש המועצה ובהתאם לתנאי ההיתר.
איתמר גלבפיש: (ג) לא יאכיל אדם בעלי חיים במקום ציבורי באופן העלול לזהמו.
איתמר גלבפיש: (ד) לא יחלוב אדם בעלי חיים במקום ציבורי.
איתמר גלבפיש: 15 (א) לא ישתמש אדם ולא ירשה לאחר להשתמש במי שופכין להשקאה.
איתמר גלבפיש: (ב) לא ישפוך אדם ולא ירשה לאחר לשפוך מי שופכין למקום ציבורי או פרטי (ג) לא יוביל אדם ולא ירשה לאחר להוביל מי שופכין במקום ציבורי או פרטי, אלא לבור שופכין ובאמצעות אביזרים שאישר המפקח.
איתמר גלבפיש: 16(א) לא ישפוך אדם ולא ירשה לאחר לשפוך למקום ציבורי מים או נוזל אחר שאינו מי גשם, אלא לצורך ניקוי רחוב או השקעת גן.
איתמר גלבפיש: (ב) לא ירחץ אדם רכב ברחוב באופן שיישארו במקום הרחיצה שלולית או מים עומדים.
איתמר גלבפיש: הסייג שמצוי בצו קובע שכל הסעי הוא רק לעניין שפיכת נוזלים למעט מים לרשות הרבים.
איתמר גלבפיש: אני מציע לוועדה למחוק את סעיף 16(ב), שעניינו רחיצת רכב באופן שתישאר בו שלולית מים עומדים.
איתמר גלבפיש: 17.
איתמר גלבפיש: לא יבעיר אדם קוצים, עצים, צחים, אשפה, פסולת בנין, אשפת צמחים או חומר אחר כלשהו בגן, במקום ציבורי, במקום פרטי, בשדה או תחת כיפת השמיים או בשטח מגורים בנוי בתחום המועצה, אלא לפי היתר בכתב מאת ראש המועצה.
איתמר גלבפיש: בעל נכס או המחזיק בו חייב לשמור באופן מתמיד על ניקיונם של החצר, המבוא לבית, מקום חנייה, חדר המדרגות, הגג, המקלט ומקום המשמש את דיירי הנכס, פרט לדירות הפרטיות, לנקותם ולטאטאם להנחת דעתו של המפקח, וכן לשטוף את מדרגות חדר הכניסה והמדרכות בתחום החצר.
איתמר גלבפיש: 20(א) לא ישאיר אדם ולא ירשה לאחר להשאיר בעל חיים במקום ציבורי באופן המהווה או עלול להוות מכשול או לגרום נזק, ולא יאפשר לבעל חיים שבבעלותו או בפיקוחו לשוטט במקום ציבורי.
איתמר גלבפיש: מוצע למעט לעניין שוטטות כלבים וחתולים.
איתמר גלבפיש: 20(ב) לא יעביר אדם עדר כבשים או עזים במקום ציבורי או פרטי, אלא בהיתר מאת ראש המועצה ובהתאם לתנאי ההיתר.
איתמר גלבפיש: 21(א) מחזיק בנכס, וכשאין אדם המחזיק בו – בעל הנכס, חייב לשמור על הניקיון בכנס ובסביבתו באופן המניח את דעת המפקח, וכן לנקות ולסלק מרבץ של זוהמה, פסולת, דומן או אשפה שבנכס ובסביבתו.
איתמר גלבפיש: לעניין זה "ובסביבתו" – חדר מדרגות, חצר וכל מיתקן המשמש את הנכס.
איתמר גלבפיש: 22(א) מחזיק במגרש, וכשאין המגרש תפוס – בעל המגרש, חייב לשמור על ניקיון המגרש ולנקותו, בהתאם לדרישת המפקח ולהנחת דעתו.
איתמר גלבפיש: (ב) מחזיק במגרש, וכשאין המגרש תפוס – בעל המגרש, חייב לגדרו או להקים בו קיר, בהתאם לדרישת המפקח ולהנחת דעתו.
איתמר גלבפיש: 27(א) בעל נכס יחזיק את המקלט המצוי ברשותו במצב נקי ותקין המאפשר שימוש בו בכל עת.
איתמר גלבפיש: (ב) בעל נכס יעשה תיקון וישנוי הדרושים למילוי החובה שנקבעה לפי הוראות סעיף קטן (א), בהתאם לדרישה בכתב לפי הוראות סעיף 14 לחוק ההתגוננות האזרחית, התשי"א-1951.
איתמר גלבפיש: 28(א) המחזיק בנכס חייב להתקין בבניין או בחצרו כי אשפה לפי הוראות המפקח לעניין הצורה, הגודל, החומר, הכמות ושאר התנאים שקבע המפקח, וחייב הוא להחזיקם במצב תקין, לתקנם או להחליפם באחרים, לפי דרישת המקפח ובזמן שקבע.
איתמר גלבפיש: (ב) לא ישים אדם אשפה אלא בתוך שקיות ניילון שאת גודלן וצורתן קבע המפקח; שם אדם אשפה בשקיות ניילון, יסגרן היטב ויעבירן לכלי אשפה.
איתמר גלבפיש: 28(ה) לא ישים אדם ולא ישאיר אשפה, אלא בתוך כלי אשפה, שקית או מכל, שהותקנו כאמור בסעיפים קטנים (א), (ב) או (ג), ולא ישאיר אשפה מחוץ לכלי האשפה.
איתמר גלבפיש: 28(ו) לא ישים אדם לתוך כלי אשפה, שהותקן כאמור בסעיף קטן (א) או לתוך  שקית או מכל כאמור בסעיפים קטנים (ב) או (ג), זבל , מי שופכין , אשפה של מפעל או פסול בנין, חומרים נוזלים או דליקים או חתיכות ברזל או אבנים, העלולים לקרוע או להשחית את כלי הקיבול.
איתמר גלבפיש: 29(א) המחזיק במכלאה או במפעל חייב להתקין כלי אשפה נפרדים ומיוחדים לזבל או לאשפה של מפעל, לפי העניין, במספר ובמקומות שיקבע המפקח ובהתאם להוראותיו וכן לתקנם או להחליפם בהתאם לדרישת המפקח ובזמן שיקבע, וכן להחזיקם במצב נקי.
איתמר גלבפיש: (ב) הוראות סעיף 28(ג) ו-(ד) יחולו על זבל ועל אשפה של מפעל, לפי הענין.
איתמר גלבפיש: 32(א) לא יפנה אדם, פרט לעובד המועצה או מי שמינתה המועצה לכך, לא יעביר ולא יוביל אשפה או זבל מנכס, אלא לפי היתר מאת ראש המועצה ובהתאם לתנאי ההיתר.
איתמר גלבפיש: 33.
איתמר גלבפיש: בעל נכס או מחזיק בו חייב להוציא ממנו אשפת צמחים לפי אישור המפקח ובהתאם לתנאים שקבע בו, בהתאם למועדה שפורסמה על לוח המודעות של המועצה לעניין ימי הפינוי ואופן ביצועו.
איתמר גלבפיש: 38 לא יזרוק אדם, לא ישאיר, לא יניח, לא יחזיק, ולא ירשה לזרוק, להשאיר, להניח או להחזיק, חפצים ישנים במקום ציבורי או פרטי, אלא אם כן דרוש לעשות כן להעברתו או לתיקונו של אותו חפץ ישן ולא יותר מן הזמן הסביר הדרוש לכך.
איתמר גלבפיש: מוצע – "לעניין מקום ציבורי בלבד"     	47.
איתמר גלבפיש: לא יסוק אדם ברוכלות בגן, אלא אם כן הותר לו הדבר במפורש ברשיון רוכלות שניתן לו לפי חוק רישוי עסקים, התשכ"ח-1968.
איתמר גלבפיש: 49.
איתמר גלבפיש: לא יעשה אדם מעשה בגן העלול לגרום סכנה, הפרעה, אי נוחות או נזק לאדם, או להפר את הסדר בגן.
איתמר גלבפיש: 51(א) לא יכניס אדם בעל חיים לגן ולא יניחו להיכנס לתוכו, אלא אם כן הותר הדבר בהודעה שפורסמה בגן בידי ראש המועצה.
איתמר גלבפיש: (ב) הותרה כניסת בעל חיים לגן כאמור בסעיף קטן (א), לא יניחו אותו אדם ששמירתו עליו להלך בלי השגחה, וכן ימנעהו מלהפריע לאדם, לבעלי חיים או לצמח או מפגיעה בהם.
איתמר גלבפיש: 52.
איתמר גלבפיש: לא יקשור אדם בעל חיים העלול לפגוע בצמח אל צמח או אל גדר, משוכה, שער או סורג שהוקמו בגן או ברחוב לשם הגנה על צמח, לא יעמידו לידם ולא יניחו לעמוד לידם.
איתמר גלבפיש: 53 לא ירעה אדם בעל חיים בגן, אלא במקומות שקבע לכך ראש המועצה או המפקח ולפי הסדר שקבע.
איתמר גלבפיש: לעניין גן ציבורי.
איתמר גלבפיש: 55(א) לא ישים אדם, לא יזרוק, ולא יגרום ולא ירשה לאחר לשים או לזרוק בגן אשפה, אלא בפחי אשפה שסיפקה לכם המועצה (ב) לא יחבוט ולא ינער אדם מרבד, שטיח או דבר אחר בגן ולא ישטח בו בגדים או דברים לשם ייבושם או ניקויים.
איתמר גלבפיש: מוצע למחוק את סעיף קטן (ב)     	58(א)(1) לא יניח אדם, לא ישאיר, לא יקים, לא יתלה ולא יטיל ברוב, ולא יבליט מעל לרחוב, דבר העלול לגרום נזק לרחוב או להפריע לניקיון או לתנועת הציבור בו, אלא אם כן דרוש הדבר לשם טעינת הדבר או לפריקתו ותוך כדי פריקתו או טעינתו ולא יותר מן הזמן הסביר הדרוש לכך, ואלא אם כן ניתן לכך היתר בכתב מאת ראש המועצה ובהתאם לתנאי ההיתר; (2) לא יניח אדם, לא יתלה, ולא ירשה לאחר להניח או לתלות בנכס דבר העלול ליפול לרחוב.
איתמר גלבפיש: לעניין סעיף קטן (א)(2) – לעניין דברים העלולים לגרום מטבעם נזק בנפילתם.
איתמר גלבפיש: 60.
איתמר גלבפיש: לא יכסה אדם, לא יחסום, לא יגרום ולא יתיר לאחר לכסות או לחסום תעלה, שוחה או תא בקרה ברחוב.
איתמר גלבפיש: במקום למעט למניעת סכנה מוצע למעט לצורך מניעת סכנה.
איתמר גלבפיש: 63(א) לא יכרה אדם ולא ירשה לאחר לכרות שוחה ברחוב, אלא לפי היתר בכתב מאת ראש המועצה ובהתאם לתנאי ההיתר (ב) אדם הכורה שוחה ברחוב חייב – (1) להחזיק את מקום השוחה גדור ולציינו בשלטי אזהרה וכן בדגלים אדומים ביום ובאורות אדומים בלילה; (2) לסתום את השוחה ולהחזיר את הרחוב למצבו הקודם מיד עם גמר העבודה או עם פקיעת תוקף ההיתר, לפי התאריך המוקדם יותר.
איתמר גלבפיש: 69(א) לא יניח אדם לבעל חיים שבהחזקתו להלך ברחוב ללא השגחה.
איתמר גלבפיש: מוצע למעט את זה לכלבים וחתולים.
איתמר גלבפיש: 69(ד) לא יכניס אדם ולא יניח לבעל חיים, למעט כלב הנחיה, להיכנס לבית קפה, למקום עינוג, לכלי רכב ציבורי או למבנה ציבורי.
איתמר גלבפיש: לי הסעיף הזה נראה מיותר.
מנחם בן-ששון: אנחנו משאירים את הסעיף.
מנחם בן-ששון: 75.
מנחם בן-ששון: בעל עסק החייב בניקוי המדרכה לפי סעיפים 73 או 74, יאסוף את האשפה לתוך כלי אשפה שיוחזק בעסק או בחצר, בהתאם להוראות המפקח.
מנחם בן-ששון: 76.
מנחם בן-ששון: בעל עסק החייב בניקוי מדרכה, לא ישליך ולא יפזר לרחוב את האשפה שאסף ולא ירשה לאחר להשליך או לפזר את האשפה.
מנחם בן-ששון: 85(א) לא יסיר אדם, לא ישחית, לא ילכלך, לא ישבור ולא יקלקל בנין, מיתקן, רכוש או חפץ השייך למועצה או שהמועצה הקימה או אישרה את הקמתו.
מנחם בן-ששון: (ב) האמור בסעיף קטן (א) לא יחול על ראש המועצה או מי שפועל על פי הוראותיו.
מנחם בן-ששון: הדברת מזיקים 2.
מנחם בן-ששון: בעל הכנסים או המחזיק בהם חייב להדביר את המזיקים שבנכסו.
מנחם בן-ששון: מוצע למחוק מהצו.
מנחם בן-ששון: 3(א) ראש המועצה רשאי לדרוש בהודעה בכתב מאת אדם שעבר על הוראות סעיף 2 להדביר את המזיקים שבנכסו ולבצע את כל העבודות הנחוצות לשם כך, בהתאם לפרטים ולתנאים הקבועים בהודעה.
מנחם בן-ששון: (ב) ההודעה תכלול את התקופה שבה יש לבצע את ההדברה כאמור בסעיף קטן (א).
מנחם בן-ששון: (ג) אדם שקיבל הודעה כאמור חייב למלא אחריה.
מנחם בן-ששון: מודעות ושלטים 2(א) לא יפרסם אדם מודעה ולא יציג שלט ולא ירשה לאחר לפרסם מודעה או להציג שלט בתחום המועצה, אלא לפי רשיון מאת ראש המועצה ובהתאם לתנאי הרשיון ואלא אם המודעה או השלט (1) כתובים עברית; או (2) כתובים בחלקם עברית ובחלקם לועזית והעברית תופסת לא פחות משני שלישים משטחם ואת החלק העליון מהשטח והאותיות העבריות גדלותו מהאותיות הלועזיות.
מנחם בן-ששון: (ב) ראש המועצה רשאי – (1) להתנות תנאים ברשיון בעת נתינתו ולהוסיף על תנאים אלה; (2) לסרב לתת רשיון.
מנחם בן-ששון: (ג) לא ינתן רשיון אם יש בפרסום המודעה או בהצגת השלט משום עבירה על הוראות חוק עזר זה או כל דין.
מנחם בן-ששון: מוצע לעשות את זה לעניין פרסום מודעות חזותיות והצגת שלטים, למעט – מודעות אבל; מודעות ושלטים המצויים בתוך בית עסק, בחנות, בדוכן וכיוצא באלה ואינם מופנים אל מחוץ להם; מודעות ושלטים בעלי אופי פוליטי; חלוקת מודעות מיד ליד; נשיאת מודעה באסיפות או בהפגנות; ולמעט פרסום בניגוד לסיפא של ס"ק 2(א) בעניין שפת הפרסום.
מנחם בן-ששון: 5.
מנחם בן-ששון: לא יסיר אדם, לא יקרע, לא יפגום, לא ישבור, לא יטשטש, לא יקלקל לא ילכלך מודעה, שלט או לוח מודעות.
מנחם בן-ששון: מוצע לסייג את זה רק שבהם המודעה או השלט פורסמו או הוצגו בהתאם להוראות החוק.
מנחם בן-ששון: 6(ב) לא יפרסם אדם מודעה, דרך חלוקה מעל כלי טיב, כלי רכב או בעלי חיים.
מנחם בן-ששון: לעניין כלי טיס.
מנחם בן-ששון: 7(א) לא יפרסם אדם מודעה, אלא אם צוין בה שמו ומענו של המפרסם ושל בעל בית הדפוס שבו הודפה המודעה.
מנחם בן-ששון: (ב)לדרישת המועצה חייב בעל בית הדפוס שבו הודפסה המודעה למסור את שמו ואת מענו של האדם שהזמין את הדפסת המודעה.
מנחם בן-ששון: מוצע – 1.
מנחם בן-ששון: לסייג את סעיף קטן (א) – לעניין מודעות בשטח ציבורי בלבד ולמעט מודעות אבל או מודעה הנישאת בידי אדם במהלך אסיפה או הפגנה 2.
מנחם בן-ששון: למחוק את סעיף קטן (ב).
מנחם בן-ששון: 9(א) לא יפרסם אדם – חוץ מהמועצה – מודעה על לוח המודעות.
חברי הוועדה: יצחק לוי זאב אלקין
מוזמנים: פרופ' מרדכי קרמניצר- המכון הישראלי לדמוקרטיה אביעד בקשי – אוניברסיטת בר-אילן יואל גולובנסקי-עו"ד, המכון לאסטרטגיה ציונית אריאל גלבוע – המכון לאסטרטגיה ציונית גלעד קריב – עו"ד, המרכז לפלורליזם יהודי ד"ר מרגית כהן – האוניברסיטה העברית דניאל אנושי-עו"ד, לשכת עורכי הדין יפעת מצנר-עו"ד, שדולת הנשים בישראל גיל גן-מור-עו"ד, האגודה לזכויות האזרח אורה לב-רון- עמותת חופש שגיא אגמון –עו"ד, עמותת חופש סוזן וייס – עו"ד, מנהלת מרכז צדק לנשים הרב ירון אונגר – ארגון "יסודות" וארגון "משפטי ארץ" פרופ' הלל שובל – נשיא כבוד, חמד"ת אליעזר נהיר שאנה שכטרמן – לוביסטית ועובדת בויצו מיכאל המל- יו"ר, האגודה לשמירת זכויות הפרט דב שוורץ – מוסאוא
קצרנית: פרק שני:
קצרנית: זכויות היסוד של האדם סעיף 6.
קצרנית: שוויון – המשך דיון
מנחם בן-ששון: אנחנו שבים לסעיף השוויון.
מנחם בן-ששון: קיבלתי במהלך השבוע האחרון כמה ניירות חדשים.
מנחם בן-ששון: הם נמצאים ברובם באתר הוועדה.
מנחם בן-ששון: אנחנו מתלבטים בשאלת הפירוט.
מנחם בן-ששון: עסקנו בשאלות שנוח היה לנו לעסוק בהן.
מנחם בן-ששון: היה נדמה שהן טכניות.
מנחם בן-ששון: היה הנושא של המין, הנושא של ארץ מוצא.
מנחם בן-ששון: כשעסקנו בגיל אמרנו שיש שאלות.
מנחם בן-ששון: אנחנו צריכים לחזור עוד פעם לשאלה של ההגבלות.
מנחם בן-ששון: נשארנו לגבי העניין של דת בוויכוח, האם הוא צריך להיכלל ברשימה או לא.
מנחם בן-ששון: לחברי הכנסת היו דעות מדעות שונות.
מנחם בן-ששון: אני מבקש שנמשיך בפירוט.
אייל זנדברג: עברנו על עילות מסוימות.
אייל זנדברג: הוחלט שמין ייכלל, לא מגדר.
אייל זנדברג: הוחלט לכלול ארץ מוצא, לא גיל.
אייל זנדברג: הדיון עצר בשאלת הדת.
אייל זנדברג: רשימת העילות שאנחנו עוסקים בהן הן בנוסף על הזכות לשוויון והאיסור הכללי על אפליה שככל הנראה יופיע בחוקה.
אייל זנדברג: רשימת העילות באה לפרט, היא לא עומדת בפני עצמה.
אייל זנדברג: צריך לזכור את זה כששוקלים אם רכיב מסוים ייכלל או לא.
אייל זנדברג: צריך לזכור שהעילות הראשונות כמו מין, דת, לאום, גזע הן עילות מוכרות במשפט הבינלאומי ובמשפט אומות העולם.
אייל זנדברג: חלקן הן מהיסודות של כל הקביעות שעוסקות בזכויות אדם.
אייל זנדברג: העילות האלו קיימות.
אייל זנדברג: הוועדה בוחנת את השאלה אם ראוי שחוקת ישראל תכלול את זה או לא.
אייל זנדברג: צריך לתת את הדעת לגבי ההשלכות האפשריות מבחינת הגבלת כוחה של הכנסת בהקשר כזה או אחר.
אייל זנדברג: צריך לתת את הדעת לגריעה או לאי האזכור שלהן לאור המקובל בעולם, וגם לשאלה אם אי הכללתה של עילה מסוימת בחוקה תוביל לתוצאה משפטית שונה בהיקף ניכר לעומת מצב שהעילה תיזכר.
מנחם בן-ששון: אנחנו בדת היינו במחלוקת.
מנחם בן-ששון: העדרה של הדת אמור, אולי, לומר משהו.
מנחם בן-ששון: אני בינתיים משאיר את זה.
הלל שובל: מגילת העצמאות היא מסמך מחייב.
הלל שובל: הרב מימון ומר ורהפטיג שחתמו על מגילת העצמאות הבטיחו שיהיה חופש דת, מין וגזע.
הלל שובל: לא יהיה פחות מזה.
הלל שובל: לא ייתכן שיהיה פחות מזה בחוקה שאנחנו עושים.
הלל שובל: הרב לוי, אמרת שחזון מותר להגיד.
הלל שובל: זו לא תעמולה, אלא התחייבות מוסרית של מדינת ישראל לכל תושביה ולכל העם היהודי.
הלל שובל: אם נפחית מהמילים האלו זאת תהיה הפרת אמונים.
יצחק לוי: לפני מגילת עצמאות יש גם חזון אחר של העם היהודי, ששקול לא פחות ממגילת העצמאות, שזאת תורת משה.
יצחק לוי: אני לא יודע איפה אתה שם את זה במדרג שלך.
יצחק לוי: יש עוד מסמכים חשובים.
יצחק לוי: אנחנו לא רוצים לזרוק את תורת משה לפח.
יצחק לוי: זה הביא למסמך הזה שבגללו אנחנו כאן.
יצחק לוי: זרח והרפטיג והרב מימון אמרו שצריך לראות איך המדינה שומרת על האופי הדתי שלה.
יצחק לוי: כל מילה צריך לקחת במשקל.
יצחק לוי: אני בעד חופש מדת, אבל אני לא בעד חופש מדת לגמרי.
יצחק לוי: אני נגד כפייה דתית, אבל לא נגד כפייה דתית בצורה מוחלטת.
יצחק לוי: אני רואה את מגילת העצמאות כמסמך מאוד חשוב.
יצחק לוי: אני הכנסתי אותו בחוקים האחרים.
יצחק לוי: הוא מופיע בחופש העיסוק.
יצחק לוי: ההצעה שלי בוועדה הזאת הייתה להכניס את מגילת העצמאות כמסמך שיש לו מקום בחקיקה שלנו.
יצחק לוי: גם אז הכוונה הייתה לראות אותו כאחד המסמכים המכוננים שאיתו צריך להתמודד.
יצחק לוי: מגילת העצמאות לא הופכת להיות ל"כזה ראה וקדש", אבל אני נותן לה הרבה חשיבות והרבה משקל.
מנחם בן-ששון: איך זה מתחבר לשאלה של שוויון?
מנחם בן-ששון: איך זה מתייחס לכך שלא תפלה אדם בשל דתו?
מנחם בן-ששון: דיברת בפעם הקודמת על הנקודה של מה יקרה בבית המשפט כשאנשים יבואו ויבקשו שוויונות שאתה לא רוצה לתת להם מכוח היותך מדינה יהודית ודמוקרטית.
מנחם בן-ששון: מדוע אתה חושש שכתיבת הסעיף בתוך שוויון תגרום למהפך?
יצחק לוי: אם השוויון שומר על המצב הנוכחי, אז אין לי טענה בעניין הזה.
יצחק לוי: אתה הולך בכיוון מאוד נכון עם החוקה שמחוקקים אחרי 60 שנות מדינה.
יצחק לוי: לא צריך לדרוך על יבלות קשות של אנשים שמבחינתם הדברים מאוד קשים.
יצחק לוי: כתיבת הפירוט בסעיף שוויון תגרום לשינויים מאוד גדולים.
יצחק לוי: זה לא ישאיר את המצב כמות שהוא.
מרדכי קרמניצר: אני לא רואה את השינויים הגדולים שיכולים להיות.
יצחק לוי: איסור אפליה יכול להתפרש בצורה מאוד רחבה.
יצחק לוי: איסור אפליה מטעם דת יכול להגיד שאסור להפלות בין נשים לגברים כך שגם נשים יוכלו להתמודד לתפקיד הרב הראשי לישראל.
מנחם בן-ששון: אני חושב שזה לא נורא.
יצחק לוי: בוא לא נדבר על זה מכוח החוקה.
מרדכי קרמניצר: זו לא אפליה מטעמי דת, זו אפליה מטעמי מין.
יצחק לוי: נניח שיבואו הרבנים הרפורמים ויבקשו להיות רבני ערים.
יצחק לוי: אני יכול לתת לך הרבה מאוד דוגמאות שיראו שזה שינוי מהותי מהמצב היום.
יצחק לוי: אני לא רוצה שהחוקה תשנה את הדברים האלה.
יצחק לוי: אני רואה בזה פגיעה מאוד חמורה בזהותה היהודי של המדינה.
מרדכי קרמניצר: כשמדינת ישראל באה לעשות חוקה היא לא יכולה להתעלם מההיסטוריה של העם היהודי.
מרדכי קרמניצר: יהודים הופלו על בסיס דתם באופן מובהק במשך הדורות.
יצחק לוי: אני מבין שלא יכולה להיות חוקה ללא שוויון.
יצחק לוי: אנחנו כרגע מדברים על הסעיף באופן כללי, לא על העיקרון.
מרדכי קרמניצר: אני מדבר ספציפית על דת.
מרדכי קרמניצר: לא לכלול פה דת זה דבר שלא מתיישב עם ההיסטוריה של העם היהודי.
יצחק לוי: אתה יכול לכלול דת ולעשות כל מיני סעיפים מגבילים למושג דת.
יצחק לוי: אפשר לעשות חוקה שההגבלות שלה יהיו יותר גדולות ממה שכתוב.
מרדכי קרמניצר: לא צריך הגבלות.
מרדכי קרמניצר: יש סעיף הגבלות.
מרדכי קרמניצר: ההוראה פה היא לא הוראה מוחלטת.
יצחק לוי: בפני בית המשפט זאת הוראה ברורה.
מרדכי קרמניצר: אפשר להגיד שדת שונה מהטעמים האחרים.
מרדכי קרמניצר: בדת יש בחירה.
מרדכי קרמניצר: דת זה עניין זהותי כל כך עמוק ומובהק, שלהפלות אנשים.
מרדכי קרמניצר: .
יצחק לוי: אני לא רוצה להפלות.
יצחק לוי: אנחנו לא חולקים על התפישה, אנחנו חולקים על התוצאות המעשיות שיכולות להיות מהדבר הזה.
יצחק לוי: אני לא רוצה להפלות אף אחד מטעמי דת.
יצחק לוי: אני לא מכריח אף אחד.
יצחק לוי: אף אחד לא צריך להכריח את השני להאמין במה שהוא לא רוצה להאמין.
יצחק לוי: זה דבר מובן מאליו.
יצחק לוי: השאלה מה ההשלכות של המילה הזאת כלפי המדינה, כלפי בית המשפט, לא כלפי האדם.
מרדכי קרמניצר: נניח שתהיה חקיקה שמאפשרת להפלות אנשים בעבודה משום שהם שומרי שבת.
מרדכי קרמניצר: האם זה לא עניין מוצדק שלגביו החוקה צריכה להיות הכלי שימנע העברת חוק כזה?
יצחק לוי: אני יכול להביא לך דוגמאות אחרות.
יצחק לוי: האמירה היא אמירה מאוד רחבה.
מנחם בן-ששון: אנחנו נשארים עם שתי גרסאות.
מנחם בן-ששון: אנחנו מגיעים עכשיו ללאום ועדה.
אייל זנדברג: במושגים יש מידה מסוימת של חפיפה שצריך לתת עליה את הדעת.
אייל זנדברג: הוועדה התייחסה למושג של ארץ מוצא.
אייל זנדברג: המושג עדה, שאולי הוא ברור לכולנו, במדינות אחרות הוא חופף ללאום או לארץ מוצא.
אייל זנדברג: בהקשרים אחרים היו יכולים לדבר על אפליה על רקע גזעי.
אייל זנדברג: ניקח לדוגמה את היהודים בעולם.
אייל זנדברג: אפליה של יהודים יכולה להיתפש כאפליה על רקע דתי בהקשר מסוים שנוגע להיבט הדתי, אבל היא יכולה גם להיתפש כאפליה על רקע של סוג של לאום או ארץ מוצא.
אייל זנדברג: בהקשרים מסוימים אנחנו יודעים שאנטישמיות נתפשת כגזענות, כלומר אפליה על רקע גזעי.
אייל זנדברג: יש איזו שהיא חפיפה בין המושגים או דמיון.
אייל זנדברג: אני לא טוען שהמושגים זהים, רק השאלה מה מתוכם צריך להיות כלול.
מנחם בן-ששון: מי שלא מכניס דת כמעט חיוני שיכניס לאום ולא רק ארץ מוצא.
מנחם בן-ששון: ההגדרה של המיעוט הערבי היא אומה.
מנחם בן-ששון: מדובר באומה שיש לה הגדרות משלה.
מנחם בן-ששון: אנחנו מדברים על קבוצה שנמצאת במדינה ולא מוגדרת מבחינה דתית כי יש בה אנשים מוסלמים, נוצרים ואתאיסטים.
מנחם בן-ששון: כמעט חיוני שהלאום יהיה בחוקה, אלא אם כן יגיד המכונן שהוא רוצה לכתוב לאום שלא יהיה שווה בפני החוק.
יצחק לוי: לי יש בעיה עם הגדרה של לאום, אבל לאום, דת וגזע צריכים להיות בפנים.
זאב אלקין: אין הבדל מבחינתי בין נושא של דת לנושא אחר.
זאב אלקין: אני מעדיף העדר פירוט מאשר פירוט צולע.
מנחם בן-ששון: אם לא תהיה דת אני אצטרך להתפשר על זה שאין שום פירוט.
מנחם בן-ששון: יש כל כך הרבה דברים שהם מהותיים בהגדרות המיעוט, שהיית אומר שבלעדיהם אתה תחזור לנקודת המוצא.
זאב אלקין: הסוגייה של הלאום מביאה אותנו לסוגייה של פסקת ההגבלה.
זאב אלקין: זה יכול להחזיר אותך לנושאים שקשורים בחוק השבות, לסוגייה של מדינה יהודית ובית לאומי.
מנחם בן-ששון: הערתם לי על פסקת ההגבלה.
מנחם בן-ששון: בפסקאות ההגבלה הכוללות אנחנו נצטרך לעסוק.
זאב אלקין: האם אתה מציע שפסקת ההגבלה לא תתייחס לשוויון?
מנחם בן-ששון: כך חשבתי.
מנחם בן-ששון: בואו נגיד מה השוויון שאנחנו רוצים ואם אנחנו רוצים הגבלות או לא רוצים הגבלות.
מנחם בן-ששון: אני חושב שדי בפסקת הגבלה שהיא מטריה.
מנחם בן-ששון: היו כמה חברים שאמרו שיש סעיפים שצריכים לצאת מכל פסקאות ההגבלה.
מנחם בן-ששון: אני שואל את השאלה לגבי לאום, דת וגזע.
יואל גולובנסקי: הייתה הצעה לכתוב בעקרונות שמדינת ישראל היא בית לאומי של העם היהודי.
יואל גולובנסקי: אם זה הבית הלאומי של העם היהודי ולא של עם אחר, אז בטח שאין שוויון.
מנחם בן-ששון: לקבוצה המסוימת של בני המיעוטים יש זכויות.
מנחם בן-ששון: זה לא הסעיף הזה.
מנחם בן-ששון: פה מדברים על הפרט.
מנחם בן-ששון: אתה לא תפלה את הפרט בגלל לאומו, אלא אם כן יש לך בעיה שאתה לא יכול לתת לכולם את אותן זכויות לקבל אזרחות, את אותן זכויות להקמת משפחה כי משרד הפנים מגביל כתוצאה מתפישת עולם שיש חשש לשינוי איזון גיאוגרפי או בגלל שהיו הרבה משפחות של ארגוני מחבלים.
זאב אלקין: תאר לעצמך שאני מגיש מחר ערר על כך שנציג לאום מסוים מקבל פטור משירות בצה"ל ואילו נציג לאום אחר לא.
מנחם בן-ששון: אלו בעיות של מה שנמצא מתחת למעטפת.
מנחם בן-ששון: יש לך שאלה אם זה לגיטימי או לא.
מנחם בן-ששון: עונה לך בית המשפט העליון שזה לגיטימי מדין אפליה מתקנת.
מנחם בן-ששון: ככה אמר בית המשפט העליון בסוגייה הזאת של חוק טל.
מנחם בן-ששון: אתה יכול להגיד שזה עדיין שייך לסעיף השוויון כסעיף משנה של תיקוני אפליה במשך שנים.
מנחם בן-ששון: אין לי שום ספק שאתה צריך לנסח את השוויון לפרט.
יואל גולובנסקי: נניח שחלק מהאופי של המדינה כבית לאומי של העם היהודי זה לבנות ישוב יהודי בתוך הגבולות ומישהו שרוצה להתגורר שם מעוניין לחלק את הקרקע שמונים ועשרים.
מנחם בן-ששון: אתה רוצה שיהיה כתוב בחוקה שהוא אזרח סוג ב'.
מרדכי קרמניצר: זאת שאלת יסוד.
מרדכי קרמניצר: במה אנחנו שונים מדרום אפריקה אם יש תפישה שמדינת ישראל לא יכולה להבטיח לבני אדם שוויון על בסיס של השתלטות ולאום?
מרדכי קרמניצר: אם אין הסכמה שאי אפשר להפלות אנשים על בסיס אינדיבידואלי מטעמי השתייכות משום שיש להם צבע כזה או גזע כזה, אז מה כל הפרוייקט הזה של החוקה?
יואל גולובנסקי: תסביר מה הפרוייקט של בית לאומי.
מרדכי קרמניצר: אין שום בעיה להקים בית לאומי ולבנות פה מדינה לאומית.
מרדכי קרמניצר: זה יהיה פרוייקט לגיטימי אם נשמור על צלם האדם של הדבר הזה.
מרדכי קרמניצר: איפה צלם האדם אם אתה בא ואומר שאתה רוצה פרוייקט של בית לאומי ובשביל הפרוייקט הזה אתה מוכן להפלות לרעה אחרים?
מרדכי קרמניצר: אחרי שנחלק את הקרקע שמונים ועשרים אחוז נדבר על השאלה של היישוב היהודי.
מרדכי קרמניצר: פסק דין כהדן השאיר פתוח את השאלה אם אפשר להקים יישוב יהודי מטעמי ביטחון.
מרדכי קרמניצר: בית המשפט אמר שזה לא נדרש כאן, שזה לא נטען כאן.
מרדכי קרמניצר: מה שבית המשפט אמר זה שאי אפשר לעשות אפרטהייד בישראל.
מרדכי קרמניצר: אין לזה שום קשר עם המהות הלאומית ציונית של המדינה.
מרדכי קרמניצר: אי אפשר להתייחס בשוויון נפש כשמתנגדים לסעיף שאוסר אפליה מטעמי לאום.
מרדכי קרמניצר: צריך לשאול את השאלה איזה סוג מדינה אנחנו רוצים ולאיזה סוג של מקובלות אנחנו מצפים.
מרדכי קרמניצר: אני חושב שזה לא פוגע בשום אינטרס לאומי אמיתי של ישראל.
מרדכי קרמניצר: אין לי ספק שאפשר להראות חקיקה שבאה להבטיח את אופייה היהודי של המדינה, כמו למשל אם יש צורך להקים יישוב שהוא יישוב יהודי אבל הצדקתו כיישוב יהודי היא לא משום שרוצים להעדיף את היהודים בתחום הקצאת המשאבים הלאומיים אלא משום שבמקום הזה - מטעמי ביטחון - ראוי שישבו יהודים.
מרדכי קרמניצר: כל מכריע סביר, לרבות כל ערכאה שיפוטית שתצטרך לדון בזה, לא תפסול את זה, אלא תאמר במסגרת כל פסקת הגבלה סבירה שהתכלית של השגת הביטחון מצדיקה.
מרדכי קרמניצר: בהנחה שיש טעמי ביטחון שמצדיקים הקמת יישוב יהודי, הדבר הזה עשוי להיות מוצדק.
דן אורן: נראה לי שאנחנו חייבים להסכים עם הדברים שאמר עכשיו פרופ' קרמניצר מבחינת הגרעין הקשה של משטר דמוקרטי.
דן אורן: אני מבין שהנחת היסוד של כל המסמך שמגבשים פה זה שמדובר בפירוט של הערכים של מדינת ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית.
דן אורן: דובר הרבה על כך שלא רק שיש חפיפה בין היות המדינה מדינה יהודית ודמוקרטית, אלא שיש גם סתירות.
דן אורן: צריך ליישב אותן או לפחות לקבוע את המנגנון כדי ליישב אותן.
דן אורן: כאשר אנחנו דנים בצד הדמוקרטי יכול להיות שיהיו כל מיני פתרונות לנושאים של יישוב יהודי בפסקת ההגבלה.
דן אורן: אולי זה יהיה בסעיף שמדבר על מדינת ישראל כבית לאומי.
דן אורן: אי אפשר שלא יהיה בסעיף שמדבר על שוויון עילות שהן הבסיס מהאושיות של כל משטר דמוקרטי בעולם, שזה לאום וגזע.
דן אורן: יש פה כל מיני ניואנסים ודקויות.
דן אורן: לא נראה לי שיכול להיות מצב שאין לאום בתוך המסמך שמדבר על שוויון.
דן אורן: איך מאפשרים חריגים מדתיים על עיקרון זה חלק מהתפקיד של החוקה לעשות.
דן אורן: העיקרון צריך להיקבע.
מנחם בן-ששון: אם סעיפים מסוימים לא יופיעו עדיף שגם לא יופיע פירוט.
מנחם בן-ששון: אנחנו חיים במדינה שבהווייתה כוללת גם את מי שאינם שייכים ליהודים.