GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עו"ד אורי צפת:
בין הגשת הבקשה לבין פסיקת השופט יכולים לחלוף חודשים רבים וזה קורה בפועל.
עו"ד אורי צפת:
אם מובן שהשופט פוסק את ההצמדה מיום הפסיקה, אין לי בעיה עם זה.
עו"ד אורי צפת:
אם לא, אז חישוב ההצמדה צריך להיות ליום הפסיקה.
אופיר פינס-פז:
נדמה לי שזה ברור.
עו"ד אורי צפת:
הניסוח לא אומר את זה.
עו"ד אורי צפת:
הערה נוספת, אני מציע לכתוב בסעיף 45ג(ד):
עו"ד אורי צפת:
שכר שייפסק או כל מה שיותר בניכוי לפי תקנה משנה (ג).
עו"ד מוריה בקשי:
אני אתחיל להתייחס דווקא להערות האחרונות.
עו"ד מוריה בקשי:
בנוסח שהובא בפני הוועדה בפעם הקודמת אנחנו קבענו שבית המשפט לא ידון ולא יפסוק לפני שיש אישור מהאפוטרופוס הכללי.
עו"ד מוריה בקשי:
בדרך כלל, לא מגבילים בזמן רשויות בבדיקה שלהם, או עד מתי היועץ המשפטי לממשלה יגיב.
עו"ד מוריה בקשי:
במקרה הזה חשבנו שנכון להגביל כדי שהדברים לא יתקעו וקיבלנו את ההערה של לשכת עורכי הדין כגג מקסימום של 75 יום.
עו"ד מוריה בקשי:
זה לא הנורמה, זה מן גג שאתה אומר שאתה לא מסתכל על שהאפוטרופוס הכללי, ואני נותן פסיקה בלי התגובה שלו.
עו"ד מוריה בקשי:
זה נראה לי סביר מאוד.
עו"ד מוריה בקשי:
זה גם ככה מאוד לא נהוג להגביל בזמן התגובה.
אופיר פינס-פז:
למה?
אופיר פינס-פז:
בחוק אני מגביל את בית המשפט בפסק דין לשלושים יום.
אופיר פינס-פז:
אף אחד לא עומד בזה, לכן אני שואל אותך אם אתם יכולים לעמוד בזה?
שמואל צור:
להערכתי, בכל הארץ אנחנו נעמוד בזה.
שמואל צור:
בתל-אביב, אולי לא נעמוד בזה.
שמואל צור:
לא צריך לשכוח שכאן זה נותן סמכות לבית המשפט לפסוק בלי תגובה שלנו.
שמואל צור:
זה דבר מאוד מרחיק לכל.
שמואל צור:
זה לא היה קיים.
עו"ד מוריה בקשי:
זה ילחץ אותם לעבוד יותר מהר.
עו"ד יוסף זילבוגר:
הניסיון יראה שאם לבית המשפט לא תהיה לו תגובה, הוא לא יפסוק ממילא.
עו"ד יוסף זילבוגר:
זו מילה כתובה, אבל מעשית זה לא ישנה.
עו"ד אורי צפת:
אז אנחנו תקועים ולכן צריך לקצר את התקופה.
עו"ד מוריה בקשי:
זה בכל זאת לוחץ ומזרז.
אופיר פינס-פז:
האם אפשר לקצר לששים יום?
שמואל צור:
בנוסח הקודם היה ששים יום, ואנחנו ביקשנו להאריך את זה ל – 75 יום.
שמואל צור:
כמובן שאפשר לקצר את התקופה, אבל אני מסופק אם נעמוד בזה.
שמואל צור:
אנחנו נשתדל.
עו"ד מוריה בקשי:
עכשיו אני רוצה להתייחס לנושא ההסכמה.
עו"ד מוריה בקשי:
בעניין הזה אין הסכמה להסכמה.
עו"ד מוריה בקשי:
יש פסק דין של בית משפט שאומר שנושא של הסכמה זה נושא מסוכן מאוד.
עו"ד מוריה בקשי:
יש את הנושים שיכולים להיפגע מזה.
עו"ד מוריה בקשי:
לכן, זה פרמטר מסוכן מאוד, מה גם שיהיה קשה מאוד אפילו ליורשים לסרב לאיזשהי נורמה שתיקבע.
עו"ד מוריה בקשי:
הפתח הזה של הסכמה הוא פתח מאוד מאוד מסוכן ובנקודה הזו בפירוש חזרנו בנו והדגשנו.
אופיר פינס-פז:
אני מבין כי עניין ההצמדה ומע"מ זה מובן מאליו, אז יש הסכמה.
עו"ד אורי צפת:
הצמדה ליום הפסיקה, לא ליום הגשת הבקשה.
עו"ד אורי צפת:
מוריה, תעשי את זה ליום מתן ההחלטה.
עו"ד מוריה בקשי:
השאלה גם לצורך ההערכה היא איך אתה תעריך את הבקשה לשכר הטירחה כשאין לך מועד שאליו אתה מצמיד, ולכן היה נוח לקבוע את זה כמועד שלפיו נעשים כל החישובים בהגשת הבקשה, ואחר כך את ההצמדה.
עו"ד אורי צפת:
ושהשופט יפסוק את זה צמוד ליום הגשת הבקשה.
עו"ד מוריה בקשי:
כן.
עו"ד מוריה בקשי:
הוא יעשה את זה בין כה.
עו"ד אורי צפת:
אפשר לכתוב שתהיה הסכמה בפרוטוקול שבית המשפט יפסוק צמוד ליום הגשת הבקשה.
עו"ד אורי צפת:
כלומר, הצמדה עד להגשת הבקשה.
עו"ד אורי צפת:
בסדר?
אופיר פינס-פז:
אין לי בעיה עם זה.
עו"ד מוריה בקשי:
בדיון הקודם התייחסנו לתקנה 19 ולמעשה לגביה כבר התקיים דיון.
עו"ד מוריה בקשי:
בנוסח הראשון נקטנו בנוסח שמופיע כאן לפניכם: "קבע הרשם לענייני ירושה זמן להגשת התנגדויות, רשאי הוא לפי שיקול דעתו להאריכו מזמן לזמן, אף אם הסתיים הזמן שנקבע לכתחילה".
אופיר פינס-פז:
אני רוצה לקבל תשובה ברורה ממשרד המשפטים, אני רוצה את שינוי סעיף 45ב.
אופיר פינס-פז:
אני רוצה את המרווח בין 3% ל – 4%.
אופיר פינס-פז:
אם זה לא יהיה אני מצביע נגד התקנות.
אופיר פינס-פז:
אני רוצה לדעת אם זה מקובל על משרד המשפטים.
אופיר פינס-פז:
אם זה מקובל אני אצביע בעד, ואם זה לא מקובל אני אצביע נגד.
אופיר פינס-פז:
אני מוכן להיות גמיש בהרבה דברים שאתם מבקשים, בזה אני מבקש גמישות הפוכה במובן הזה שתקרת המקסימום תהיה גמישה, כי הניסיון כנראה מוכיח שהרצפה הופכת לתקרה, ויש שוני מהותי בין תיקים שונים ומגוונים.
אופיר פינס-פז:
אני מבקש שתהיינה שתי תקרות: תקרה לתיקים פשוטים, ותקרה לתיקים מסובכים.
עו"ד אליעזר שטיינלאוף:
עם כל הכבוד, בישיבה הקודמת היה מקרה הפוך.
עו"ד אליעזר שטיינלאוף:
הונחה בפני הוועדה תקרה של 3% ותקרה של 4% והיושב ראש הקודם, פרופ' רובינשטיין אמר: רבותיי, אני לא אאשר את התקנות האלה אם אתם תעמדו על 3%.
עו"ד אליעזר שטיינלאוף:
אני מציע להשאיר את שיקול הדעת לבתי המשפט.
אופיר פינס-פז:
בדיוק בעניין הזה השתנתה האורינטציה, ותאמין לי שלא ידעתי מה אמר פרופ' רובינשטיין, ידידי.
אופיר פינס-פז:
אני גם לא ידעתי שמשרד המשפטים הביא נוסח וקיבלו אותו בוועדה.
אופיר פינס-פז:
קיבלו אותו בוועדה ואנחנו זוקפים את קומתו בוועדה החדשה.
אופיר פינס-פז:
יש שינוי אוריינטציה, אני רואה את הדברים אחרת.
אופיר פינס-פז:
אני לא חושב שזה בגלל שחבר הכנסת רובינשטיין הוא משפטן.
אופיר פינס-פז:
אני חושב שמשרד המשפטים צדק.
אופיר פינס-פז:
אני גם שומע את הגישה של האפוטרופוס.
אופיר פינס-פז:
יש לו ניסיון והוא באופן יחסי אובייקטיבי.
אופיר פינס-פז:
אני ודאי אובייקטיבי.
אופיר פינס-פז:
ודאי שיש שיקול דעת לשופטים, אבל שיקול הדעת צריך להיות מכוון.
אופיר פינס-פז:
הרי הדברים הללו הם לא תורה מסיני, זו שאלה של גישה והגישה שלי היא הגישה הזו.
אופיר פינס-פז:
אני חושב שבאמת יש שוני גדול מאוד בין תיקים שונים של ניהול עזבונות.
אופיר פינס-פז:
אני חושב שצריך לדעת כי גם המחוקק אומר כי יש הבחנה בין התיקים.
אופיר פינס-פז:
לבית המשפט יש שיקול דעת, אבל שיקול הדעת הוא בין זה לזה.
אופיר פינס-פז:
אני אמרתי כי הלכתי לקראת
אופיר פינס-פז:
כם בכמה וכמה דברים שהיו חשובים לכם, ושחשבתי שאתם צודקים.
עו"ד אליעזר שטיינלאוף:
אבל לא במהות.
עו"ד אליעזר שטיינלאוף:
לפי דעתנו, גם ה- 4% הוא לא חוקתי.
אופיר פינס-פז:
אז תלכו לבג"ץ.
אופיר פינס-פז:
בג"ץ מאוד אוהב כאלה בג"צים.
עו"ד אליעזר שטיינלאוף:
אבל אנחנו לא.
עו"ד אליעזר שטיינלאוף:
קל וחומר כשיש לנו את ה- 4%, ועכשיו יהיה כבר 3%.
אופיר פינס-פז:
לא, למה אתה אומר את זה?
אופיר פינס-פז:
הרי אתה אומר כל הזמן ששיקול הדעת הוא מ- 0% עד 4%.
עו"ד אליעזר שטיינלאוף:
נכון, תכתבו את זה בתקנות.
אופיר פינס-פז:
אני לא מקבל סטטיסטיקה מהנהלת בתי המשפט בכלל, ולא רק בעניין הזה.
עו"ד לאה רקובר:
במקרה הזה לא ניתן לקבל סטטיסטיקה.
אופיר פינס-פז:
אני רוצה לדעת האם התקרה הופכת לרצפה או לא?
עו"ד אליעזר שטיינלאוף:
בהחלט לא.
שמואל צור:
במקרים רבים כן.
עו"ד לאה רקובר:
זה מסוג הדברים שלא נרשמים במחשב של בתי המשפט.
אופיר פינס-פז:
למה שהם לא יירשמו?
אופיר פינס-פז:
צריך לדעת את זה.
אופיר פינס-פז:
אני זקוק לזה כמכשיר ניהול ובשביל קבלת החלטות.
עו"ד לאה רקובר:
מערכת בתי המשפט עובדת עכשיו על מערכת מיחשוב חדשה והרבה דברים ייכנסו.
אופיר פינס-פז:
אני מבקש שגם הנושא הזה ייכלל.
אופיר פינס-פז:
אני רוצה לדעת כמה פעמים השופטים פוסקים 4% וכמה פעמים הם פוסקים אחוז אחד.
אופיר פינס-פז:
אני מייצג כאן את הציבור.
עו"ד אליעזר שטיינלאוף:
מילא שאתה שומר מפנינו.
עו"ד אליעזר שטיינלאוף:
זה מקובל עליי.
עו"ד אליעזר שטיינלאוף:
אבל לשמור מפני בתי המשפט?
אופיר פינס-פז:
אני על בתי המשפט לא שומר.
אופיר פינס-פז:
אני לא הורדתי את ה- 4% באופן מוחלט.
עו"ד אורי צפת:
יש לי ניסיון של 25 שנה.
עו"ד אורי צפת:
עד תיקון החוק בשנת 1995 ישבו שופטים בבית המשפט המחוזי ופסקו שכר טירחה לפי הפסיקה שהייתה 6% פלוס מע"מ.
עו"ד אורי צפת:
חברי עו"ד זילבוגר היה בא כוח המדינה והוא היה פוסק כך: כשהיה מדובר במכירת נכסים ומימושים זה היה בסביבות 6%, כאשר היה מדובר בהעברות כספים, חלוקות כספים, הוא היה פוסק 3% פלוס מע"מ, וחברי יעיד אם זה נכון או לא.
עו"ד יוסף זילבוגר:
חלק מהשופטים נהגו כך, חלק לא.
עו"ד אורי צפת:
המדריגה כבר ירדה מ- 6%.
אופיר פינס-פז:
אתה עכשיו רוצה מדריגה אחת.
אופיר פינס-פז:
אני רוצה שתי מדרגות.
אופיר פינס-פז:
האם אתה רוצה 3% ו-5%?
עו"ד אורי צפת:
3% ו- 5% זה בהחלט ראוי.
עו"ד אורי צפת:
כשמדובר בחלוקת כספים אתה צודק שצריך להיות 3% וכך היה.
עו"ד אורי צפת:
וכאשר מדובר במכירת עדר כבשים או במכירת דירה ובפינויה אז גם 6% לא מספיק.
עו"ד אורי צפת:
השופטים פסקו את ה- 6%.
בן יששכר:
אני לא מרגישה כל כך נוח כשמדברים על מספרים, ואני גם לא מרגישה נוח כשמדברים על עורכי דין, כי ניהול עיזבון לא מיוחד רק לעורכי דין.
בן יששכר:
אנחנו צריכים לקחת את זה בחשבון.
אופיר פינס-פז:
אני מוכן לעשות דבר אחר.
אופיר פינס-פז:
אני מוכן לעשות 3% ולקבוע באיזה סוג של תיקים יקבלו 3%.
אופיר פינס-פז:
4% זה לגבי תיקים גדולים ו- 5% זה במקרים חריגים, אבל יהיה כתוב מה זה חריג.
אופיר פינס-פז:
למשל, שטיפול בתיק נמשך מעבר למספר שנים מסוים.
שמואל צור:
זה יגרום לסחבת.
בן יששכר:
אתה מעודד סחבת.
בן יששכר:
זה תלוי או בהיקף העבודה שמושקעת או במורכבות העיזבון וזה בית משפט יכול רק להחליט.
אופיר פינס-פז:
מה זה תיק מורכב?
עו"ד אורי צפת:
למשל, חיסול חנות בדמי מפתח כאשר יש חובות בחנות עצמה.
עו"ד אורי צפת:
מי ינהל את העיזבון בכלל?
עו"ד אורי צפת:
צריך לעשות עם בעל הבית עיסקה, צריך לחסל את החנות ולשלם חובות, ובסוף העיזבון הוא בחובה.
אופיר פינס-פז:
בסדר, אבל אז יש לך את ה- 4%.
עו"ד מוריה בקשי:
צריך גם לקחת בחשבון שהבהרנו כמה דברים בתקנות שמעלים את שכר הטירחה.
עו"ד מוריה בקשי:
הנושא של בקשה לצו ירושה וצו צוואה שהם בחוץ והנושא של שכר מקצועי.
עו"ד מוריה בקשי:
הנושא של שכר מקצועי יצא החוצה למרות שבית המשפט העליון ראה את זה אחרת.
שמואל צור:
לעניין זה, האמת שזו הייתה עמדתנו המקורית לקבוע 3% כתעריף יעד, כתעריף שיגרתי, עם אפשרות לבית המשפט להגדיל את זה או להקטין את זה כמובן אל מתחת ל- 3%.
שמואל צור:
אני חושב שזה נכון.
שמואל צור:
מכיוון ששלחו אותנו לעשות הסכמות אז במסגרת הפשרות הגענו לתקרה של 4%.
שמואל צור:
אני לא הייתי חורג מ- 4%.
עו"ד אליעזר שטיינלאוף:
אנחנו ניסינו לעשות מדרג אבל לא יצאנו מזה.
אופיר פינס-פז:
אני מציע שתחשבו את ההצעה שלי עד הסוף ותראו שהיא נכונה מכל זווית ראיה, כולל מזווית הראייה שלכם.
עו"ד אליעזר שטיינלאוף:
כולל מעל 4%?
אופיר פינס-פז:
זה כנראה לא יסתדר.
אופיר פינס-פז:
היום ההצעה היא עד 4% אבל כמובן שיש יכולת.
אופיר פינס-פז:
כשאני אומר 3%, אני לא אומר 3% כנורמה.
אופיר פינס-פז:
אני אומר 3% לתיקים הפשוטים.
אופיר פינס-פז:
4% לתיקים המורכבים.
שמואל צור:
זה לא יהיה 2% לתיקים הקטנים.
שמואל צור:
צריך לקבוע משהו מרכזי עם אפשרות של גמישות.
עו"ד מוריה בקשי:
אולי אני אקרא את הנוסח הקודם של קביעת השכר.
עו"ד מוריה בקשי:
הנוסח הקודם היה: בית המשפט יקבע למנהל העיזבון שכר בעד מילוי תפקידיו כמנהל עיזבון ועשיית הפעולות שבסמכותו שלא יעלה על 3% משווי העיזבון.
עו"ד מוריה בקשי:
השכר ייקבע בהתחשב בשווי הכולל של נכסי העיזבון וכו', כל מה שקיים קודם.
עו"ד מוריה בקשי:
בהמשך נאמר: כלל ניהול העיזבון פעולות חריגות או שנדרש מאמץ מיוחד לביצוע תפקידיו הרגילים של מנהל העיזבון, רשאי בית המשפט להגדיל את שכרו ובלבד שהשכר שייקבע לא יעלה על 4%.
שמואל צור:
זה היה הרעיון שלנו.
עו"ד אליעזר שטיינלאוף:
מה שייקרה הוא שמשרדים ראויים לא ירצו לטפל בעזבונות.
אופיר פינס-פז:
מה זאת אומרת משרדים ראויים?
אופיר פינס-פז:
יש 30 אלף עורכי דין צעירים, תן להם לחיות.
אופיר פינס-פז:
אני לא רוצה שעורך דין גדול ומפורסם יטפל בעזבונות בכלל.
עו"ד אליעזר שטיינלאוף:
אבל אולי היורשים רוצים?
אופיר פינס-פז:
שישלמו לו.
עו"ד אליעזר שטיינלאוף:
זה מה שאנחנו אומרים.
שמואל צור:
זה לא מונע לשלם שכר מעבר לזה.
עו"ד אליעזר שטיינלאוף:
אני לא יודע אם זה לא מונע.
אופיר פינס-פז:
תנו לעורכי הדין הצעירים הזדמנות להתפרנס.
אופיר פינס-פז:
הם מוכנים לעשות את זה ב- 2%.
עו"ד אליעזר שטיינלאוף:
אין לי בעיה עם זה.
עו"ד אליעזר שטיינלאוף:
מר צור אומר: רוצים ישלמו יותר.
עו"ד אליעזר שטיינלאוף:
זה מה שאנחנו ביקשנו, אבל לא נותנים לנו גם את זה.
עו"ד אליעזר שטיינלאוף:
נניח שעורך דין מפורסם רוצה שישלמו לו 20% והיורשים מוכנים לשלם לו 20%, למה למנוע זאת מהם?
שלמה שוהם:
אגב, זו שאלה משפטית מעניינת.
שלמה שוהם:
נניח והיורשים אומרים לו שבנוסף למה שקבע השופט הוא יקבל עוד אלף דולר.
עו"ד אליעזר שטיינלאוף:
לפי דעתי זה לא ראוי.
עו"ד אליעזר שטיינלאוף:
אסור לו לקבל כסף חריג, הוא פקיד של בית המשפט.
שלמה שוהם:
אדוני היושב ראש, אם החטא הגדול שלך בחיים יהיה בגלל שאתה חס ושלום פגעת באותם משרדים גדולים וראויים והעביר חלק מהעניין הזה לעורכי הדין הצעירים, אז זה יהיה החטא הכבד ביותר שעברת בחיים.
עו"ד אליעזר שטיינלאוף:
אבל גם היום אם יורשים באים לעורך דין שמוכן לנהל את העיזבון בעבור אחוז ומגיעים איתו להסכמה, אין לי בעיה עם זה, ואני אומר זאת בכנות.
אופיר פינס-פז:
אני רוצה לסיים את עניין ההצבעה.
אופיר פינס-פז:
אני רוצה להביא לאישור את הצו, בכפוף לתיקונים גם בעניין ה- 3% וה-4%, אנחנו חוזרים לנוסח המקורי, וגם בעניינים אחרים שעלו כאן כמו עניין המע"מ.
אופיר פינס-פז:
סוכם העניין שהשכר איננו כולל מע"מ וזה צריך להיות ברור, וגם עניין החישוב של ההצמדה צריך להיות ברור.
עו"ד מוריה בקשי:
את זה לא כותבים בתקנות.
אופיר פינס-פז:
לכן אני אומר את זה במפורש כדי שהפרוטוקול יצורף אם תהיה מחלוקת, לעניין התקנות.
עו"ד אורי צפת:
השופט פוסק מיום הגשת הבקשה.
אופיר פינס-פז:
יפה, תודה.
אופיר פינס-פז:
מי בעד אישור התקנות?
אופיר פינס-פז:
התקנות אושרו פה אחד.
עו"ד מוריה בקשי:
יש עוד תיקון לעניין סעיף 45ג ששכר מנהל עיזבון כולל גם שכר בעד כלל הפעולות הרגילות הכרוכות בניהול העיזבון, לרבות מה שצוין בסעיף.
עו"ד מוריה בקשי:
זו הייתה הערה של האפוטרופוס.
אופיר פינס-פז:
כן.
אופיר פינס-פז:
שמואל, בבקשה.
שמואל צור:
בשנת 1996 כאשר התקיימו בבתי המשפט דיונים על פריסה מחדש של בתי משפט לענייני משפחה, עלתה הצעה להעביר את הסמכויות של בית המשפט לתת צווי ירושה וצווי קיום צוואה מבתי המשפט אל האפוטרופוס הכללי.
שמואל צור:
ההצעה הזו הייתה יוזמה של בתי המשפט והיו לה שתי מטרות.
שמואל צור:
מטרה אחת הייתה להקל על העומס בבתי המשפט, ומטרה שנייה הייתה לשפר את השירות לציבור.
שמואל צור:
קודם לכן, בקשות באמת היו מגיעות לבית המשפט, רשמי בתי המשפט המחוזיים היו עוסקים בעניין הזה והייתה עוברת תקופה ממושכת עד שהיו נותנים את הסעד.
שמואל צור:
אנחנו, למרות שיכולנו להגיד שאנחנו לא ערוכים לעניין הזה, הסכמנו ללכת לכיוון הזה מתוך כוונה לסייע לבתי המשפט וקיבלנו על עצמנו את העניין.
שמואל צור:
זה לקח שנתיים וחוקקנו את החוק והחוק עבר.
שמואל צור:
בספטמבר 1998 החוק נכנס לתוקף.
שמואל צור:
אני יכול לומר כי מאז שהחוק נכנס לתוקף חל שינוי משמעותי בשירות שניתן לציבור בכל הקשור לצווי ירושה.
אופיר פינס-פז:
האם יש לכם סטטיסטיקות?
אופיר פינס-פז:
האם הוועדה יכולה לקבל את הסטטיסטיקות על מנת שנדע מה קרה בשנתיים?
שמואל צור:
כן, ודאי.
אופיר פינס-פז:
אני מבקש להעביר אלינו את הסטטיסטיקות.
שמואל צור:
תקבלו.
שמואל צור:
באופן כללי אני יכול לומר שבכל הארץ, ויש לנו רשמים לענייני ירושה בכל אחד ממחוזות השיפוט, בכל המקומות בארץ, פרט לתל-אביב, צווי ירושה ניתנים תוך פרק זמן של בין שלושה לחמישה שבועות.
שמואל צור:
בתל-אביב יש עומס גדול.
שמואל צור:
בתל-אביב המציאות היא שצווי ירושה ניתנים בערך בסדר גודל של לאחר שלושה חודשים ולא חודש אחד.
שמואל צור:
הנורמה הזו עדיין לא מקבלת עלינו ואנחנו עובדים על זה.
שמואל צור:
הבעיה בתל-אביב היא בעיה של מחסור בכוח אדם.
שמואל צור:
אנחנו כבר למעלה משנה מתדפקים על דלתות משרד המשפטים ומבקשים לתגבר את לשכת הרשם.
אופיר פינס-פז:
למיטב ידיעתי אתה הממונה על האפוטרופוס הכללי ואתה יכול לקחת שני עובדים מחיפה או מבאר שבע ולהעביר אותם לתל-אביב.
קולט אביטל:
העברת תקנים.
אופיר פינס-פז:
מה הבעיה במה שהצעתי?
אופיר פינס-פז:
זה עניין אצלך ולא אצל שר המשפטים או אצל מנהל המשרד.
שמואל צור:
העניין הזה נמצא בדיונים במשרד המשפטים כבר הרבה זמן והתקבלה החלטה לאחרונה, לפני שבועיים או שלושה שבועות, אצל מנכ"ל משרד המשפטים שהמשרד נותן תקן של אדם אחד לתל-אביב ואני נותן על פי אותו רעיון תקן ממקומות אחרים.
שמואל צור:
אני מקווה שזה יביא לשיפור.
שמואל צור:
אני לא יודע אם נגיע בתל אביב לנורמה של חודש ימים, אבל זה צריך להוריד את משך הטיפול משלושה חודשים לפחות.
שמואל צור:
זו המציאות.
שמואל צור:
כאשר תכננו את חלוקת כוח האדם בכל הארץ, היה פספוס לגבי מחוז תל-אביב.
שמואל צור:
זו האמת ואנחנו מנסים להתמודד עם זה.
שמואל צור:
אני חושב שנורמה של שלושה חודשים היא לא מספיקה.
שמואל צור:
אני חושב שצריך להוריד את זה.
שמואל צור:
יש תלונות מוצדקות על כך שאין מספיק מענה טלפוני ואפשר לשנות את זה.
שמואל צור:
אנחנו מטפלים בזה.
שמואל צור:
אני מודע לעניין הזה באופן אישי.
שמואל צור:
אני מטפל בעניין הזה באופן אישי.
אופיר פינס-פז:
האם אפשר לסכם שגם ביום חמישי תהיה קבלת קהל?
שמואל צור:
אני רוצה להשלים ולומר שעד שקיבלנו את שני התקנים הנוספים, נאלצנו להקטין את שעות המענה הטלפוני ושעות קבלת קהל, כי זה בא על חשבון משהו אחר.
שמואל צור:
עכשיו, משעה שקיבלנו את שני התקנים הנוספים, אנחנו נערכים להכין תוכנית עבודה שבכל ימות השבוע תהיה קבלת קהל.
שמואל צור:
יהיה יום אחד שבו תהיה קבלת קהל אחר הצהרים, ואנחנו נענה לכל הטלפונים.
עו"ד יוסף זילבוגר:
בשנתיים האלה בתל-אביב ניתנו קרוב לשלושים אלף צווי ירושה וזה לא מעט.
עו"ד יוסף זילבוגר:
כל יום מתדפקים על דלתות המשרד כ- 110 אנשים, אלה ששולחים בכתב.
אופיר פינס-פז:
כמה טלפונים יש כל יום?
עו"ד אורי צפת:
אין טלפונים.
עו"ד אורי צפת:
לא תופסים אותם.
עו"ד יוסף זילבוגר:
היות וזה עבר לא לבית משפט אלא לפקידים, הרבה אנשים באים ועושים זאת בעצמם וזה מכביד ומאריך, אבל בכל זאת אנחנו נותנים את השירות.
עו"ד יוסף זילבוגר:
כפי שאנחנו שואפים, אם אנחנו נגיע לזה שצווי הירושה יינתנו תוך זמן יותר קצר, אני מעריך שגם הטלפונים ייפסקו, כי מירב שיחות הטלפון שמגיעות נוגעות בשאלות למה עדיין אין צו?
עו"ד יוסף זילבוגר:
כשהצווים יינתנו יהיו פחות טלפונים.
אופיר פינס-פז:
תודה רבה לכם, הישיבה נעולה.
אופיר פינס-פז:
אני פותח את הישיבה בהצעת חוק חובת המכרזים (תיקון מס' 11).
אופיר פינס-פז:
הצעת החוק הועברה מהמליאה בשבוע שעבר לאחר עיכוב ממושך בממשלה.
אופיר פינס-פז:
אני מבקש מעו"ד ליפשיץ, להציג את הצעת החוק.
עו"ד דרורה ליפשיץ:
הצעת החוק הזו, עניינה הארכה בשנה של הסמכות להתקין תקנות בעניין החובות והעדיפות לאיזורי עדיפות לאומית במסגרת מכרזים.
עו"ד דרורה ליפשיץ:
היום התקנות עוסקות רק במכרזים של משרד הביטחון.
עו"ד דרורה ליפשיץ:
הכוונה היא שבמשך שנה יהיה ניתן לפעול לפי התקנות.
עו"ד דרורה ליפשיץ:
אם הצעת החוק תתקבל במתכונת שהיא מוצעת, אז התקנות תשארנה בתוקף בצורתן הנוכחית בשנה הקרובה.
אופיר פינס-פז:
יש פה הרחבה?
עו"ד סיגל קוגוט:
לא.
עו"ד סיגל קוגוט:
הרחבת דבר שפקע בחודש מרץ, ולהחיל אותו עד לחודש מרץ הבא במתכונתו הזהה למתכונת שהייתה אז.
אופיר פינס-פז:
למה זה עוד פעם בא כהוראת שעה?
אופיר פינס-פז:
למה זה לא בחקיקה?
עו"ד דרורה ליפשיץ:
הכוונה בחקיקה קבועה.
עו"ד דרורה ליפשיץ:
כי ישנם חילוקי דעות בדבר חשיבות ההסדר הזה.
עו"ד דרורה ליפשיץ:
ישנם חסרונות להסדר של ההעדפות האלה.
עו"ד דרורה ליפשיץ:
מדובר בעצם בהטבות לאזורי עדיפות לאומית על פני אזורים אחרים בארץ כאשר יש לזה משמעות.
עו"ד דרורה ליפשיץ:
לכן, אנחנו חושבים שכדרך של איזון טוב שזה יהיה לשנה, ובמהלך השנה זה ייבדק עוד פעם.
אופיר פינס-פז:
זו הארכה שנייה.
אופיר פינס-פז:
מה קרה בשנה האחרונה?
אופיר פינס-פז:
האם יש נתונים על מה זה עשה?
אופיר פינס-פז:
אנחנו מכירים את ההעדפות שכתובות בחוק.
אופיר פינס-פז:
פה מדובר בהעדפות במכרזים של משרד הביטחון.
אופיר פינס-פז:
זו תוספת לכל דבר אחר.
עו"ד דרורה ליפשיץ:
גם זה קיים כבר הרבה שנים.
אופיר פינס-פז:
אגב, זה בכל אזורי העדיפות הלאומית או רק לקו העימות?
עו"ד דרורה ליפשיץ:
זה לכל אזורי עדיפות הלאומית, אבל ישנה עדיפות מסוימת לאזורי קו עימות על פני אזורים אחרים במסגרת התקנות.
עו"ד דרורה ליפשיץ:
במסגרת התקנות יש אזור א', אזור ב' ואזור קו עימות.
אופיר פינס-פז:
איפה זה כתוב?
עו"ד סיגל קוגוט:
מבחינת החוק אין הבדל, אבל תקנות שאושרו גם על ידי הוועדה יש אחוזי העדפה קצת שונים.
עו"ד סיגל קוגוט:
החוק זה רק הסמכה.
עו"ד סיגל קוגוט:
ברגע שאתה מאריך את זה, התקנות שעמדו בתוקפן ממשיכות לעמוד בתוקפן.
אופיר פינס-פז:
כלומר, התקנות הן קבועות והחוק הוא הוראת שעה.
עו"ד דרורה ליפשיץ:
אם החוק לא יחול רטרואקטיבית אז התקנות גם יפקעו ויהיה צורך להתקין אותן מחדש.
עו"ד דרורה ליפשיץ:
אם החוק יוחל רטרואקטיבית, התקנות חיות בלי צורך להתקין אותן.
אופיר פינס-פז:
בתקנות יש שוני בין אזורי עדיפות א', ב' וקו עימות.
אופיר פינס-פז:
במסגרת התקנות שהגיעו כאן לוועדה אנחנו דרשנו את אותה עדיפות לאזורי תעשייה אחרים כמו עטרות.
אופיר פינס-פז:
משרד הביטחון בכל הדרגים, הסכים לדבר הזה.
אופיר פינס-פז:
גם היועץ לשר הביטחון, מר יוסי ורדי, גם בזמנו,סגן שר הביטחון אפרים סנה, וגם מנכ"ל משרד הביטחון עמוס ירון.
אופיר פינס-פז:
אני אומר את זה במפורש.
אופיר פינס-פז:
אני דיברתי עם שלושת הגורמים האלה.
אופיר פינס-פז:
אני מבין שאת השינוי ניתן לעשות בתקנות.
עו"ד דינה בנרי:
שינוי מצריך החלטת ממשלה.
אופיר פינס-פז:
או החלטת כנסת.
אופיר פינס-פז:
אני נתתי לממשלה שנה שלימה להתעסק בזה, ואמרו לי: כן ולא ושחור ולבן.
אופיר פינס-פז:
הכנסת ניסתה לחוקק את זה בכמה דרכים באמצעות חבר הכנסת לנגנטל וחברי כנסת אחרים, אבל זה לא עבר.
אופיר פינס-פז:
בזמנו עיכבו את הצעת החוק.
עו"ד דרורה ליפשיץ:
האם אזור עטרות נחשב היום אזור א'?
עו"ד דרורה ליפשיץ:
הכוונה היא שהם יושוו לקו עימות.
חזקי ישראל:
הצעת החוק עברה בקריאה שנייה ושלישית, אבל הבעיה היא ששר האוצר ושר הביטחון צריכים לחתום ולאשר, בינתיים שום דבר לא קורה בשטח.
אילן רומן:
הצעת החוק אומרת ששר הביטחון לכשיכריז על אזור מסוים כאזור ספר, אז ועדת הכספים של הכנסת תסמיך את שר האוצר להפעיל את התיקון.
בנימין אלון:
למה הם לא חתמו?
אופיר פינס-פז:
הם לא החליטו לגבי האזורים.
עו"ד דרורה ליפשיץ:
לעניין מכרזים, זה ידרוש תיקון תקנות.
עו"ד דרורה ליפשיץ:
היום קו עימות מוגדר כקו עימות כישובים בצפון.
עו"ד דרורה ליפשיץ:
אם תתקבל החלטה, זה ידרוש גם תיקון תקנות.
בנימין אלון:
מי השר המוסמך להתקין את התקנות?
עו"ד דרורה ליפשיץ:
שרי האוצר והביטחון באישור ועדת החוקה.
בנימין אלון:
למה לא להכניס את זה לפה מטעם הוועדה?
דורית ואג:
אבל הם צריכים להביא תקנות.
אופיר פינס-פז:
נעשה את זה בחקיקה ראשית.
עו"ד דרורה ליפשיץ:
זה ממש לא עונה בקנה אחד עם כל מתכונת ההסדר, כי בחוק לא נקבעים האזורים.
אופיר פינס-פז:
מה אני יכול לעשות?
אופיר פינס-פז:
כאשר הממשלה לא מוכנה לשמוע את הכנסת והיא מתעלמת תקופה ממושכת ממצב קיים, משיקולים שלה, למה הכנסת צריכה לקבל את זה?
בנימין אלון:
מה חוק חובת המכרזים אומר?
עו"ד דרורה ליפשיץ:
חוק חובת המכרזים מדבר על אזורים שהם צמודים לאזורים שקבועים לפי חוק עידוד השקעות הון, וחוץ מזה נותן הסמכה לממשלה לקבוע אזורים נוספים.
בנימין אלון:
כבוד היושב ראש, אפשר להוסיף בחקיקה הראשית שהאזורים כוללים את עטרות.
בנימין אלון:
מה שכלול בהם לרבות זה וזה.
בנימין אלון:
למה לא? אין עם זה שום בעיה.
אופיר פינס-פז:
מה שקורה הוא זועק לשמיים.
אופיר פינס-פז:
נציגי האוצר, אתם באתם להפלות לטובה את קו העימות בעקבות הקושי הגדול שהיה בצפון עד ליציאת צה"ל מלבנון.
אופיר פינס-פז:
בעיניי, די התגברנו על הקושי הזה.
אופיר פינס-פז:
אני יודע שקשה מאוד לפגוע בזכויות לאחר שהן ניתנו.
אופיר פינס-פז:
אבל מה קרה כאן?
אופיר פינס-פז:
לא רק שיש כאן התעלמות מעטרות ומאזורי תעשייה אחרים, כתוצאה מההעדפה לקו העימות, באופן טבעי מקומות אחרים עוד יותר נפגעים.
אופיר פינס-פז:
כלומר, מצבם לא נשאר סטטי, מצבם הורע.
אופיר פינס-פז:
ברגע שעזרנו לקו העימות, הרענו את מצב של אזור עטרות באופן אובייקטיבי לעומת מצבו הקודם.
אופיר פינס-פז:
אזור עטרות נמצא היום במצב הרבה יותר קשה מכל אזור תעשייה אחר בקו העימות.
אופיר פינס-פז:
אני לא מוכן לקבל את זה, ואני דיברתי בעניין הזה עם הממשלה כל כך הרבה פעמים.
אופיר פינס-פז:
עכשיו שהממשלה תדבר איתנו.
בנימין אלון:
הבעיה היא רק איך אתה עומד במבחן של קריטריונים כאלו, כאשר שיש אזורים שמצריכים פרוצדורה מסוימת חוקית שזה הודעה, פרסום ברשומות והנמקה, ויש אזור מנומק בחקיקה ראשית בלי להתייחס לאותה פרוצדורה.
אופיר פינס-פז:
שלמה, תנסה להתייחס לבעיה שחבר הכנסת אלון מעלה כאן.
שלמה שוהם:
בגלוי אני אומר שצריך לחשוב איך לעשות את זה.
שלמה שוהם:
אני עדיין לא יודע איך זה יהיה מבחינה ניסוחית, אבל אם זו תהיה החלטה הוועדה, אז אנחנו נחשוב איך לעשות את זה ונמצא פתרון.
אופיר פינס-פז:
אני חושב שאין מחלוקת בעניין הזה ביני ובין חבר הכנסת בני אלון.
אופיר פינס-פז:
אני אומר בכל הכנות, אני עשיתי מאמץ גדול שנה שלמה.
אופיר פינס-פז:
זה לא שישבתי כאן בוועדה רגל על רגל וחיכיתי.
אופיר פינס-פז:
עשיתי מאמץ, נדברתי עם הממשלה.
אופיר פינס-פז:
משרד הביטחון חד משמעית איתנו.
אופיר פינס-פז:
משרד האוצר, לא.
אופיר פינס-פז:
בכל הכבוד, יש מציאות מסוימת.
אופיר פינס-פז:
מחר יש יום ירושלים ואני רוצה להכליל גם את אזור עטרות.
שלמה שוהם:
השאלה היא, אם אתה רוצה עכשיו רק את האזור הזה?
בנימין אלון:
כן.
אופיר פינס-פז:
תפסת מרובה לא תפסת.
אופיר פינס-פז:
אני לא רוצה עכשיו להתחיל להגדיר את אזורי העימות.
אופיר פינס-פז:
יכול להיות שהתקדים על עטרות ייצור גם הסכמות על מקומות אחרים.
אופיר פינס-פז:
שלמה, תנסה לראות עד סוף הדיון אם אתה יכול לנסח ניסוח שאפשר לחיות איתו.
אופיר פינס-פז:
זכותה של הממשלה תמיד להגיש הסתייגות.
עו"ד דרורה ליפשיץ:
כדי להישאר במסגרת של קביעת האזורים בתקנות אולי אפשר שאנחנו נעשה עוד בדיקה סופית, ואתם לא תעבירו את זה לקריאה שנייה ושלישית לפני שאתם מקבלים תשובה אם מביאים לפניכם תיקון תקנות או לא.
אופיר פינס-פז:
בעיניי, זה בסדר.
בנימין אלון:
אני דווקא חושב שאולי ראוי לעשות זאת לכבוד יום ירושלים.
בנימין אלון:
אני מסכים עם כל מילה שאמרת ואני מקבל את זה.
בנימין אלון:
אני חושב שבסופו של דבר שאי אפשר להפוך פה היום את היוצרות.
בנימין אלון:
המחוקקים בעצם לא מוגבלים.
בנימין אלון:
זה העיקרון, ואם המחוקקים אומרים, וזה יירשם בפרוטוקול, שהם רואים צורך לאומי באזור התעשייה העטרות בגלל כל המצב ושצריך להכניס את זה, גם אם יש פה איזשהם חריקות וחריגות, שזה ייאמר ושזה ייכתב.
אופיר פינס-פז:
בעיניי, אזור התעשייה בעטרות הוא קו עימות.
אופיר פינס-פז:
מי שרוצה הוכחה לכך, שיבקר במקום ויראה במו עיניו.
בנימין אלון:
הסעיף הזה הוא לא סעיף של הוראת שעה.
עו"ד דרורה ליפשיץ:
הוא כן של הוראת שעה.
עו"ד דרורה ליפשיץ:
חבר הכנסת אלון, כל הסעיף שאתה מחזיק, סעיף 3(א)(1), עם כל תת הסעיפים שלו, זה הוראת שעה.
אופיר פינס-פז:
אנחנו באים להאריך הוראת שעה, ואני רק רוצה להרחיב את הוראת השעה.
בנימין אלון:
אז איזה פגם יכול להיות בהוראת שעה שאני אומר שוועדת החוקה מוצאת לנכון לשנה הקרובה להכניס את אזור התעשייה העטרות?
בנימין אלון:
אני כותב סעיף קטן נוסף, אזור התעשייה עטרות.
שלמה שוהם:
אני מודה שמבחינת חקיקה זה לא יהיה אלגנטי, אבל עשינו דברים לא אלגנטיים.
אופיר פינס-פז:
הייתה ביני ובין השר שוחט הידברות, אמנם לא חליפת מכתבים, אבל היו לי שיחות עם שר האוצר הזה.
אופיר פינס-פז:
הייתה התנגדות גורפת.
אופיר פינס-פז:
הייתה הסכמה גורפת מצידו של משרד הביטחון, אבל עובדה שזה מצריך החלטת ממשלה.
אופיר פינס-פז:
זאת אומרת, שני הגורמים צריכים להסכים, אבל זה אף פעם לא בא לממשלה.
עו"ד דינה בנרי:
יש לנו פה עדכון של סגן השר אמנם מחודש אפריל, שמשרד ראש הממשלה מטפל בהרחבת ההגדרה של יישובי קו העימות גם ליש"ע, ונדמה לי שגם עטרות כלול בפנים.
אופיר פינס-פז:
אנחנו נתחיל באיזשהי התחלה.
אופיר פינס-פז:
אני מקווה שזה יזרז את הטיפול בכל הדברים.
אופיר פינס-פז:
יש אזורים ביש"ע שמחייבים לפי דעתי הגדרה כזו.
אופיר פינס-פז:
זה לא צריך להיות כוללני.
אופיר פינס-פז:
יש מקומות ויש מקומות.