GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אבי בן-בסט:
לכן אנחנו עושים מאמצים גדולים כדי לצאת מה"רשימה השחורה" ולהיות ככל המדינות המתוקנות.
אבי בן-בסט:
הדבר הראשון שנעשה הוא החוק – הוא עבר בקריאה ראשונה באפריל 2000, ובקריאה אחרונה באוגוסט 2000.
אבי בן-בסט:
החוק קובע שתוך 18 חודשים יקים משרד המשפטים רשות למלחמה בהלבנת הון, וכל גורמי הממשלה האחרים אמורים להכין את התקנות והצווים הנדרשים ליישום החוק במלואו.
אבי בן-בסט:
כמובן שמשרד האוצר רואה חשיבות גדולה מאוד לקדם את הנושא.
אבי בן-בסט:
אנחנו מתאמים את פעולות הכנת הצווים והתקנות שנדרשות ליישום החוק.
אבי בן-בסט:
כמובן גם שר האוצר רואה בכך חשיבות גדולה.
אבי בן-בסט:
בפגישות שלו עם גופים בין-לאומיים הוא מעלה את הנושא.
אבי בן-בסט:
לצורך הכנת הצווים והתקנות קיימתי פגישות תיאום רבות עם כל הגורמים שעוסקים בתחום – כל רשויות הפיקוח הפיננסיות: בנק ישראל, הרשות לניירות ערך, אגף שוק ההון באוצר, וכמובן נציגי הרשות שבהקמה ובראשם ליאור חורב ממשרד המשפטים.
אבי בן-בסט:
המטרה היא לנסות לזרז עד כמה שאפשר את כל תהליך הכנת התקנות והצווים.
אופיר פינס-פז:
עברו תשעה חודשים מאז החוק.
אופיר פינס-פז:
האם זו התקנה הראשונה שמובאת לאישור הוועדה?
שלמה גור:
לא, זו התקנה השלישית.
אבי בן-בסט:
נושא נוסף שאנו מעורבים בו הוא תקצוב הרשות.
אבי בן-בסט:
אחר כך אתמקד בהכנות להוצאת הצווים והתקנות.
אבי בן-בסט:
כידוע, לא היה למדינה תקציב ברבעון הראשון של המדינה, והתקציב החל רק לאחר אישורו בכנסת.
אבי בן-בסט:
יש כעת סיכום תקציבי בין אגף התקציבים למשרד המשפטים לגבי תקציב 2001.
אבי בן-בסט:
על פי הסיכום הזה הוקצו לתהליך ההקמה של הרשות חמישה תקנים לגיוס צוות הקמה.
אבי בן-בסט:
כן הוקצו 4.5 מיליון ש"ח לשלב הראשון.
אבי בן-בסט:
זה כולל גם מימון להכנת תכנית המִחשוב.
אבי בן-בסט:
צוות ההקמה מטפל כמובן בכל האספקטים הקשורים להקמה, גם מבחינת התקציב.
אבי בן-בסט:
הוא יגיש את האפיונים הנדרשים למערך כוח האדם של הרשות עד סוף שנת 2001.
אבי בן-בסט:
כך גם לגבי מערך המחשוב, המבנה הארגוני והפעילות המתוכננת.
אבי בן-בסט:
אחרי שיוגשו האִפיונים הללו יסוכם גם תקציב הרשות לעתיד.
אבי בן-בסט:
כרגע מסוכם רק תקציב צוות ההקמה.
אבי בן-בסט:
למיטב ידיעתי מועסקים כרגע ארבעה אנשים בצוות ההקמה.
אבי בן-בסט:
מנהל הרשות, מר ליאור חורב, נמצא כאן וידווח על כך.
אבי בן-בסט:
לעניין הכנת הצווים: בצווים צריך להגדיר את סוגי הדיווח השונים, מועדיהם וכו'.
אבי בן-בסט:
כאמור, מעורבות כאן רשויות פיקוח שונות.
אבי בן-בסט:
אגף שוק ההון והביטוח במשרד האוצר אמור להכין את הצווים הנוגעים לקופות הגמל, המבטחים וסוכני הביטוח.
אבי בן-בסט:
אלה הגופים שנמצאים בתחום אחריותו.
אבי בן-בסט:
למעשה האגף הכין כבר צווים, העבירם להערות לגופים הרלוונטיים בסקטור העסקי: כמו חברות הביטוח ואיגוד הבנקים, וקיבל כבר סבב ראשון של הערות.
אבי בן-בסט:
בוצעו תיקונים וכעת הצו מועבר לסבב הערות שני.
אבי בן-בסט:
אנחנו מעריכים שעד סוף יוני תושלם המלאכה.
אבי בן-בסט:
חשוב להבהיר, שגם כדי להשלים את הצווים עד סוף יוני נדרש מאמץ גדול, למרות שהם כבר בשלב מתקדם.
אבי בן-בסט:
אגף המכס והמע"מ העביר תקנות לאישור משרד המשפטים הנוגעות לאופי הדיווח של כספים שנכנסים לישראל במעברי הכניסה והיציאה.
אבי בן-בסט:
מה שנדרש כעת הוא התייעצות עם השר לביטחון פנים.
אבי בן-בסט:
אחר כך הצו ייחתם על ידי שר האוצר.
אבי בן-בסט:
במקביל נעשות כבר הכנות לביצוע התקנות.
אבי בן-בסט:
אגף המכס והמע"מ ערך השתלמויות לעובדים בנושאים אלה, הכין טפסים ונקט צעדים נוספים.
אופיר פינס-פז:
יש דרישה שכל תייר שיגיע ארצה ימסור דיווח?
אבי בן-בסט:
כן.
אבי בן-בסט:
אנחנו עוסקים בפרוצדורה ולא בתכנים.
אופיר פינס-פז:
זה נוגע לכל אזרח ולכל תייר.
אופיר פינס-פז:
הציבור צריך לדעת זאת, ואנחנו מייצגים כאן את הציבור.
אבי בן-בסט:
מי שמכניס ארצה כסף מעל סכום מסוים חייב בדיווח.
טל ירון:
הסכום הוא 80,0000 ש"ח.
אבי בן-בסט:
מעל סכום זה, האדם יידרש למלא טופס.
אבי בן-בסט:
הסעיפים שם עוסקים בין היתר במקור הכסף, המטבע ומאפיינים נוספים של ההעברה.
אבי בן-בסט:
כאמור, כבר כעת נמצאים טפסים בהכנה, ויש כבר השתלמויות לעובדים שאמורים לעסוק בביצוע התקנות.
בנימין אלון:
בנמל ימולאו טפסים?
אבי בן-בסט:
בוודאי, ימולאו טפסים בכל נקודות הכניסה לישראל.
בנימין אלון:
האם תקני כוח אדם וכו' כבר כלולים בתכנית?
טל ירון:
לא, עדיין לא.
שלמה שהם:
החוק לא מסמיך את המכס לבקש נתונים נוספים.
טל ירון:
איננו עושים זאת.
טל ירון:
הסעיף שציין המנכ"ל, הנוגע למקור הכסף, לא עוסק בשאלה מאיפה הושג הכסף, אלא המטרה היא לדעת את סוג המטבע ולקבל הצהרה על כניסת הכסף, וכן האם מדובר בבלדר.
בנימין אלון:
אם כן אין אפשרות עדיין ליישם את התקנות, מבחינת כוח אדם בנמלים?
אבי בן-בסט:
אני מתאר כאן את כל ההיערכות.
אבי בן-בסט:
צריך לזכור שהרשות עצמה נמצאת עדיין בהקמה.
אבי בן-בסט:
זהו תהליך, ונושאים שונים הקשורים בו מצויים בשלבים שונים.
אבי בן-בסט:
הנושא הזה ונושא נוסף נמצאים בשלבים מתקדמים יותר.
אבי בן-בסט:
אך עדיין, כמו שאמרתי בתחילת דבריי, לא נשלמה הכנת הצווים והתקנות.
אבי בן-בסט:
אני משתדל לתת גם תאריכי יעד להשלמת הפעולות.
אבי בן-בסט:
איננו יכולים לומר שאנחנו בעיצומו של הפיקוח.
אבי בן-בסט:
אנחנו אפילו לא נמצאים בהתחלתו.
אבי בן-בסט:
אנו נמצאים בעיצומן של ההכנות, אך עוד לא בתחילת הפיקוח עצמו.
אבי בן-בסט:
מגבשים גם נהלים לשיתוף פעולה מודיעיני עם המשטרה, וגם נהלים להקמת מוקד ארצי שבו ירוכזו פונקציות האכיפה השונות הקשורות באגף המכס והמע"מ.
אבי בן-בסט:
אעבור כעת לגופים אחרים.
אבי בן-בסט:
הרשות לניירות ערך נמצאת גם היא בשלב עבודה מתקדם.
אבי בן-בסט:
היא מכינה צווים בכמה נושאים: צווים בנושא מנהלי תיקים – העבודה בתחום זה הסתיימה.
אבי בן-בסט:
כמתחייב בחוק הצווים הופצו להתייעצות על ידי שר האוצר, שר המשפטים והשר לביטחון פנים.
אבי בן-בסט:
הנושא השני – חברי בורסה.
אבי בן-בסט:
גם כאן הרשות נמצאת בשלב מתקדם, אך יש סוגייה אחת שעדיין במחלוקת עם משרד המשפטים.
אבי בן-בסט:
מנכ"ל משרד המשפטים מחייך, ואני מקווה שהיא תיפתר בקרוב.
אבי בן-בסט:
אחרי פתרון הסוגייה הזאת יועברו הצווים לחתימת שר האוצר.
בנימין אלון:
למה הכוונה במונח "הצווים"?
בנימין אלון:
האם הם ייחתמו כשכל הביצוע יהיה אפשרי?
אבי בן-בסט:
הצווים מחייבים את המוסדות הפיננסיים השונים למסור דיווח לרשות שנלחמת בהלבנת הון.
אבי בן-בסט:
הם מגדירים את נושא הדיווח, מה חייבים למסור וכו'.
בנימין אלון:
מרגע שהצו מחייב – צריך לתת כלים לביצועו, הרי אי אפשר לשים להם מכשול.
אבי בן-בסט:
נכון, מרגע שהצו מחייב הרשות תוכל לפנות לגופים בדרישה לקבל את הנתונים הללו ולנתח אותם.
בנימין אלון:
ומה עם תקציבים?
טל ירון:
התחולה מותנית בהקמת הרשות ובכך שיהיה צו.
אופיר פינס-פז:
הרשות מוקמת.
אופיר פינס-פז:
מיד נשמע ממשרד המשפטים מה הצעדים שננקטים כעת.
אופיר פינס-פז:
ח"כ אלון מעיר הערות נכונות, אך הן עולות בשלב מוקדם מדי של הדיון.
אבי בן-בסט:
ייתכן שהדיון לא מתנהל בסדר האופטימלי, אך זאת אשמתי – ביקשתי לדבר ראשון בגלל מטלה אחרת.
אבי בן-בסט:
ייתכן שצריך היה להתחיל בהגדרות ובתיאור הרעיון המרכזי.
אבי בן-בסט:
אני מדווח על פעילות משרד האוצר בתחום.
אבי בן-בסט:
לגבי הבנקאות: יצא צו של הנגיד בעניין הוראות הדיווח של הבנקים.
אבי בן-בסט:
בינואר 2001 הוא קיבל את אישור הוועדה הזאת ופורסם כבר ברשומות.
אבי בן-בסט:
בתחום הזה יש עוד בעיה אחת שצריך לפתור: הפיקוח על חלפני כספים.
אבי בן-בסט:
כל מי שעוסק בתחום של הלבנת הון יודע שיש חשיבות רבה לפקח על חלפני כספים.
אבי בן-בסט:
אין היום פיקוח כזה, ומכאן הבעיה.
אבי בן-בסט:
כיום יש בבנק ישראל רישום לצורכי איסוף אינפורמציה וסטטיסטיקה של בערך 100 חלפני כספים.
אבי בן-בסט:
להערכתנו יש כמה מאות חלפנים.
אבי בן-בסט:
מר חורב מחייך כעת, כנראה משום שהוא חושב שיש יותר מזה.
אבי בן-בסט:
הבעיה היא לא שהרישום איננו ממצה, אלא שצריך לקבוע היכן יירשמו החלפנים ומי יפקח עליהם.
אבי בן-בסט:
זה לא קבוע בחוק.
אבי בן-בסט:
כדי למנוע בזבוז זמן אנחנו עוסקים בהכנת הצו הזה במשרד האוצר, אך סוגיית הפיקוח על החלפנים צריכה עדיין להיפתר.
אבי בן-בסט:
לדעתי הדבר הטבעי ביותר הוא שבנק ישראל יפקח עליהם – משום שזה חלק מהפעולות במטבע חוץ.
אבי בן-בסט:
נכון שהפיקוח על מטבע חוץ כמעט בוטל, כי רוב הפיקוח הוסר, אבל עדיין זה המקום הטבעי ביותר לפיקוח על חלפנים.
אבי בן-בסט:
כאמור, הנושא טרם סוכם.
בנימין אלון:
מה המצב החוקי?
בנימין אלון:
האם יש לחלפנים חופש עיסוק?
בנימין אלון:
האם זהו עיסוק מוכר?
ליאור חורב:
כל אחד יכול להיות חלפן.
אבי בן-בסט:
זה לא מוסדר.
בנימין אלון:
אז צריך כאן חיקוקים משמעותיים, שיגבילו חופש עיסוק, שיגדירו מי יכול לעסוק.
בנימין אלון:
זה חוק יסוד.
ליאור חורב:
לא תהיה הגבלת חופש העיסוק, רק רישום.
אבי בן-בסט:
אין כרגע חובת רישום ואין רישוי.
בנימין אלון:
לא יידרשו כישורים מסוימים כמו ליועצי השקעות?
בנימין אלון:
המטרה היחידה היא לדעת מי הם החלפנים?
אופיר פינס-פז:
אם אדם עוסק במקצוע מבלי לדווח על כך – האם זו עברה פלילית?
בנימין אלון:
נכון, אם אין כישורים נדרשים – מדוע צריך לדווח?
ברי בר-ציון:
השאלה היא מה בעניין אדם שעוסק בכך בלי שדיווח.
אבי בן-בסט:
בכל מקרה צריך להחליט מי הגוף שיפקח על הדברים, מי מופקד על הפיקוח.
אבי בן-בסט:
זה נמצא בוויכוח, וצריך למצוא לכך פתרון.
אופיר פינס-פז:
מה האפשרויות?
אבי בן-בסט:
הגופים האפשריים הם בנק ישראל, משרד האוצר או הרשות שבהקמה.
אבי בן-בסט:
אפשר למצוא כמה פתרונות.
אבי בן-בסט:
הפתרון הטבעי ביותר הוא שבנק ישראל יפקח, ואם לא – לדעתי, הרשות עצמה צריכה לעשות זאת.
אבי בן-בסט:
אני חוזר ומדגיש, הנושא לא מעכב אותנו כעת משום שמשרד האוצר לקח על עצמו להכין את הצו בכל מקרה.
אבי בן-בסט:
עדיין זהו נושא פתוח.
אבי בן-בסט:
בחוק יהיה צורך לקבוע האם גם נדרש רישוי, מה לגבי חובת רישום, מי מפקח עליה וכדומה.
שלמה שהם:
זהו חוק, ולא צווים.
אבי בן-בסט:
כך אמרתי.
אבי בן-בסט:
זה נמצא בשלב הראשוני ביותר מבין כל הנושאים.
אריה יוסקוביץ:
אחרי החוק יהיה צו.
אבי בן-בסט:
גם צו איסור על הלבנת הון בבנק הדואר נמצא בשלבי ניסוח סופיים.
אבי בן-בסט:
נשארה רק שאלה אחת פתוחה, שהיא באחריות המשטרה.
אבי בן-בסט:
מי שמופקד על החוק הוא משרד התקשורת – בנק הדואר נמצא תחתיו.
אבי בן-בסט:
בפועל הטיפול מתבצע על ידי הרשות לעניין הלבנת כספים, ואנחנו מקווים שהנושא ייגמר בקרוב.
אבי בן-בסט:
נקודה אחרונה: גם האגף הבין-לאומי במשרד האוצר עוסק רבות בסוגייה – הן במישרין, מול הרשות, הן בעקיפין – דרך נציגים בחו"ל, למשל בנושא הצגת המעמד הזמני למערכת הבנקאות QI)).
פרדי וידר:
בנושא הזה יש טעות עובדתית.
פרדי וידר:
זהו לא מעמד זמני אלא מעמד שניתן לכל המדינות האחרות.
פרדי וידר:
שלטונות המס האמריקאים בעצמם לא היו מוכנים לטפל בכל הבקשות שהופנו אליהם ואמרו שכל מי שקיבל אישור והגיש בקשה, יקבל מעמד זמני – עד שהם יטפלו בנושא.
ברי בר-ציון:
המעמד הזה תקף עד יום 30 ביוני.
פרדי וידר:
המעמד שהבנקים בישראל קיבלו דומה למעמד שקיבלו כל הבנקים האחרים.
פרדי וידר:
אין הזמניות מאפיינת את ההגדרה הזאת.
ברי בר-ציון:
מה יקרה אחרי 30 ביוני?
פרדי וידר:
יש בנקים ישראליים שפנו וכבר קיבלו את האישורים.
אבי בן-בסט:
בכל מקרה חשוב להעיר שגם הצירים הכלכליים של משרד האוצר מעורבים בנושא ועושים את מה שאפשר כדי למנוע את ההשלכות השליליות שעלולות להתעורר מכיוון שעדיין לא השלמנו את התהליך.
אבי בן-בסט:
לסיכום, בחודשים האחרונים נעשים מאמצים רבים כדי לדחוף את התהליך ולהשלים את הצווים והתקנות.
אבי בן-בסט:
קיימתי מספר פגישות שמטרתן העיקרית היא להמריץ את המערכת ולפתור את הבעיות שאפשר לפתור בדיונים כאלה, כדי שהדברים יזוזו.
אבי בן-בסט:
גם אם לא עומדים בלוחות הזמנים המקוריים, אני חושב שהישיבות הללו מציבות לכולם רף ברור שיאפשר לנו עמידה בלוח הזמנים בצורה הטובה ביותר.
אבי בן-בסט:
אני מקווה שהתהליך יגיע לסיומו, ברובו, בסוף יוני – עם השלמת הצווים והתקנות שעדיין חסרים.
אבי בן-בסט:
אז יושלם אחד הנושאים המרכזיים בנושא.
בנימין אלון:
מה המצב מבחינת לוח הזמנים?
בנימין אלון:
האם עדיין לא עברו 18 חודשים מפרסום החוק?
אופיר פינס-פז:
החוק חוקק באוגוסט 2000.
שלמה גור:
המועד הסופי הוא פברואר 2002.
אופיר פינס-פז:
כעת נשמע את מנכ"ל משרד המשפטים, שלמה גור.
אופיר פינס-פז:
האם נכון שיש כנס בקרוב, בתחילת יוני?
ליאור חורב:
נכון, יש כנס ב6-5- ביוני.
ליאור חורב:
אני לא אשתתף בו.
ליאור חורב:
זה הכנס בסן פטסבורג.
ליאור חורב:
הכנס של אדמונד מתקיים אחר כך, ואליו אני נוסע.
אופיר פינס-פז:
ראיתי בגלובס שהנשיא פוטין יהיה שם, אך כנראה שמר חורב ייעדר.
שלמה גור:
כמו שאמר מנכ"ל משרד האוצר, החוק חוקק באוגוסט 2000 ולוח הזמנים שנקבע הוא 18 חודשים.
שלמה גור:
הרשות צריכה להתחיל לפעול בפברואר 2002.
שלמה גור:
כדי לסקור את ההתקדמות שלנו מאז שהחוק עבר ועד לתאריך היעד, אתייחס לשלושה פרמטרים: חקיקת משנה – שגם מנכ"ל משרד האוצר התייחס אליה; הקמת הרשות עם צוות ההקמה והתכניות לעתיד – כולל הקמת מאגר המידע וכל הפעולות שצריך לעשות לשם כך; האינטראקציה בין הרשות למערכות הבין-לאומיות, כמו למשל הכנסים הבין-לאומיים – וכן מרכיבים נוספים.
שלמה גור:
בכל הנוגע לחקיקת המשנה, מנכ"ל משרד האוצר עמד על העשייה.
שלמה גור:
כדי להשלים את התמונה אני מבקש להבהיר ששני צווים כבר הועברו: תקנות השר לביטחון פנים בנוגע לדיווח המשטרה וצו נגיד בנק ישראל בנושא חובת הדיווח והרישום – שחל על הבנקים.
שלמה גור:
היום נדון בתקנות נוספות שנוגעות למינוי ראש הרשות.
שלמה גור:
מנכ"ל משרד האוצר מנה את התקנות הנוספות הניצבות בפתח.
אופיר פינס-פז:
אני מבקש שבהמשך הצו יוצג באופן פורמלי.
גלוריה וייסמן:
בהחלט, אני אציג את התקנות.
שלמה גור:
לעניין המהלכים להקמת הרשות: כאמור, החוק עבר באוגוסט 2000.
שלמה גור:
באוקטובר 2000 מינינו את מר חורב לראש צוות ההקמה.
שלמה גור:
מאז אנו עסוקים - במגבלת שכבר הוצגו, כמו העדר תקציב ברבע הראשון ונסיבות אחרות - בגיבוש צוות ההקמה.
שלמה גור:
היום צוות ההקמה מונה שישה אנשים.
שלמה גור:
התכנית להקים את הרשות כבר נמצאת בדיונים עם האוצר, כדי לקבוע תקציב.
שלמה גור:
כאמור, המועד להקמתה הוא בשנת 2002.
שלמה גור:
השנה יש לנו הסכמים עם אגף התקציבים שיאפשרו את המשך הפעילות.
שלמה גור:
לעניין גודלה של הרשות: הכוונה היא שעם תחילת הפעילות, בפברואר 2002, יועסקו 20-15 עובדים ברשות.
שלמה גור:
במסגרת זו תוכל הרשות כבר להריץ את השלב הראשון של הפעילות: קבלת הדיווחים והבירור.
אופיר פינס-פז:
הכוונה שהרשות תפעל על פי המודל של הרשות לניירות ערך מבחינת המבנה הארגוני והמעמד הסטטוטורי?
שלמה גור:
לא בשלב זה.
שלמה גור:
כעת זוהי יחידה בתוך משרד המשפטים.
אופיר פינס-פז:
מדוע אין זה נכון לקבוע מסגרת כמו של הרשות לניירות ערך?
אופיר פינס-פז:
הרי גם לפי הדיווח של פרופ' בן בסט וגם לפי הדיווח של מר גור, זוהי רשות שצריכה לעבוד עם מערכות רבות בממשלה.
אופיר פינס-פז:
מדוע אין לה כפיפות לשר המשפטים ומעמד עצמאי משלה?
אופיר פינס-פז:
כך זה בכל רשות שאני מכיר, למה זה נעשה כאן אחרת?
שלמה גור:
החוק לא הגדיר שהרשות תוקם בנפרד אלא קבע שתוקם רשות במסגרת משרד המשפטים.
שלמה גור:
לכן בשלב הזה מדובר בהקמת יחידה.
שלמה גור:
כשתתחיל לפעול נראה מה יהיה המעמד שלה, האם זו תהיה רשות סטטוטורית או רשות במעמד אחר.
אריה יוסקוביץ:
הרשות היא רשות סטטוטורית.
דוד זקן:
נכון, אך השאלה היא אם תהיה תאגיד.
שלמה גור:
נכון.
שלמה גור:
השאלה האם תהיה תאגיד נפרד, כמו שהציג היו"ר, או שתהיה רשות סטטוטורית בתוך משרד המשפטים – ויש לנו כמה יחידות כאלה.
שלמה גור:
לגבי צוות ההקמה: כאמור, מינינו את מר חורב לראש צוות ההקמה.
שלמה גור:
בראש היחידה המחקרית עומד אדם שעבד בעבר בבנק ישראל.
שלמה גור:
מי שעומד בראש יחידת היישום הוא יוצא משטרת ישראל.
שלמה גור:
את הליווי המשפטי עושה עו"ד וייסמן.
שלמה גור:
למרות שמאז חקיקת החוק היא פרשה לגמלאות, היא ניאותה להמשיך וללוות את החקיקה והצווים – ואף תציג היום את הצווים.
שלמה גור:
יש גם רכזת אדמיניסטרטיבית לצוות, ומאז ההקמה מלווה את הרשת גם יועץ למחשוב – שבימים האלה יוחלף כנראה.
שלמה גור:
נושא התקציב עלה כאן, ולכן אני מבקש להבהיר שהתקנים הם רק מעתה ואילך, והעובדים הללו מועסקים על ידינו שלא באמצעות בתקנים.
אופיר פינס-פז:
מנכ"ל משרד האוצר אמר שיש חמישה תקנים.
שלמה גור:
נכון, אבל זה נקבע אחרי הרבעון הראשון של השנה.
שלמה גור:
כעת צריך לפעול מול הנציבות בהגדרת התקנים, קביעת מתח דרגות ועוד.
שלמה גור:
לכן, כדי לקצר את הזמן, שכרנו אנשים שיפעילו את המערכות.
שלמה גור:
הם יקבלו תקנים בתהליך המקובל.
שלמה גור:
המערכת הבין-לאומית הוזכרה כאן.
שלמה גור:
כמו שאמר מנכ"ל משרד האוצר, ביוני 2000 נכנסנו ל"רשימה השחורה".
שלמה גור:
ה-FATF מתכנס מדי חצי שנה כדי לדון בהתקדמות המדינות השונות.
שלמה גור:
בפעם האחרונה נדון המקרה שלנו בינואר 2001.
שלמה גור:
זכינו שם להערכה על פעילותנו, למרות שעדיין לא יצאנו מהרשימה.
שלמה גור:
אנחנו נמצאים בדיאלוג עם הגוף הזה כדי לברר מהם הפרמטרים להוצאתנו ממנה.
שלמה גור:
אנחנו מקווים שכאשר הרשות תעמוד על מכונה כגוף פועל – ישתנה מעמדנו.
שלמה גור:
המטרה שלנו בדיונים שמתקיימים עכשיו היא להמשיך לקבל הערכה על מעשינו.
שלמה גור:
יהיה זה נאיבי לקוות שנצא כבר עכשיו מ"הרשימה השחורה".
אופיר פינס-פז:
למה שנצא ממנה?
אופיר פינס-פז:
האם כבר הפסיקו להלבין הון שחור בישראל?
אופיר פינס-פז:
עדיין אין לנו פיקוח.
שלמה גור:
חלק מהפרמטרים הם חקיקת חוק, תקנות, הקמת הרשות והקמת המאגר.
שלמה גור:
אנחנו נמצאים בדיאלוג מתמיד עם אנשי ה-FATF לגבי התקדמותנו.
שלמה גור:
אנחנו נמצאים בדיאלוג כזה גם עם כלל המערכת, ועם גופים דומים אחרים בעולם – בעיקר בעולם המערבי: ארה"ב, בלגיה, הולנד ובריטניה, ומנסים לתאם עמם את הפעילות.
שלמה גור:
איש המשטרה שעובד בצמוד עם האנשים שלנו, רפ"ק דברסקי, לא נוכח כאן היום משום שהוא נמצא במהלכו של תהליך לימוד והיכרות הפעילות בגופים דומים אחרים.
שלמה גור:
הוא נמצא כעת באוסטרליה – הגוף הממונה שם על הנושא דומה לשלנו מבחינה קונספטואלית, ולומד את המערכת שם.
שלמה גור:
הגוף ששייך לאו"ם הוא הגוף המרכזי בעיסוק הבין-לאומי, והוא נקרא קבוצת אדמונד.
שלמה גור:
אנשים שלנו השתתפו בשני כנסים שלהם ועומדים להשתתף בכנס השלישי בשבוע הבא.
שלמה גור:
במקביל הם יזמנו גם ביקורים ביחידות במדינות אירופיות כדי ללמוד על דרכי התפעול של המערכות.
אופיר פינס-פז:
מתי יבואו ללמוד מאתנו?
שלמה גור:
צוות לומד עדיין לא הגיע, אך צוות מלמד מגיע בקרוב.
שלמה גור:
בחודש אוגוסט נארח צוות אמריקאי שיכין לנו תכנית הדרכה לסוף השנה.
ליאור חורב:
כשהסברנו לאמריקאים איך תפעל המערכת הממוחשבת שלנו מבחינה תיאורטית – הם קיימו ישיבה, ובמהלכה אמר לי אחד האנשים: אתם חכמים מדי בשבילנו.
פרדי וידר:
ארה"ב היא לא מופת למאבק בהלבנת כספים, אך יש להם כוח רב.
שלמה גור:
כאמור, לבה של המערכת הוא מאגר המידע.
שלמה גור:
אנחנו נמצאים בתהליך עבודה מתקדם גם בנושא זה – כולל גם מיקור חוץ ((outsourcing של גורם האפיון.
שלמה גור:
היום צריכה להתקיים פגישה עם הגורמים שיכולים ליצור את האפיון.
שלמה גור:
המטרה היא לגבש תכנית בסיסית עד פברואר 2002.
אופיר פינס-פז:
לפי הצפי, האם תהיה חריגה מלוח הזמנים שנקבע בחוק?
שלמה גור:
לפי הצפי שלנו, נעמוד בלוח הזמנים.
אופיר פינס-פז:
אני מבקש לשמוע את מר ליאור חורב, שיספר על הנעשה בתוך צוות ההקמה.
ליאור חורב:
אנחנו מובילים שני תחומי פעילות: התחום החקיקתי וההקמה בפועל של הרשות, על כל מה שמתלווה לה.
ליאור חורב:
את הנושא הבין-לאומי אפרט קצת בהמשך, במסגרת תיאור ההקמה.
ליאור חורב:
באשר לחקיקה, יש להבדיל כאן בין שני מישורים עיקריים למישור שלישי נלווה.
אופיר פינס-פז:
כמי שצריך להקים את הרשות, האם החקיקה הראשית מספקת אותך, ונותנת לך כלים לעבודה?
ליאור חורב:
היא איננה מספקת אך היא מאפשרת הקמה.
ליאור חורב:
איננו דנים כעת בתיקוני חקיקה משום שכדי לעמוד בלוח הזמנים המוסכם, חשוב קודם כל להגיע להקמה ואין טעם להסתבך בתיקוני חקיקה שעלולים לעצור אותנו.
ליאור חורב:
אך יש כמה עניינים שיוצאים דופן מבחינה זו: מנכ"ל משרד האוצר כבר רמז שנצטרך לבצע שינוי חקיקתי כלשהו בנושא החלפנים – ועדיין לא גובשה דעה איזה חוק בדיוק צריך לשנות.
ליאור חורב:
ייתכן שהשינוי לא יהיה במסגרת החוק לאיסור הלבנת הון – ולי יש דעה משלי בנושא.
ליאור חורב:
כנראה שתיקון החקיקה לא יהיה גדול, אך בלעדיו אי אפשר יהיה להפעיל את המערכת לגבי חלפנים.
ליאור חורב:
כל העולם, וגם אני, רואה חשיבות גדולה מאוד בהחלת החוק על חלפנים.
ליאור חורב:
אחרת תהיה חריגה גדולה מהדרישה.
ליאור חורב:
אם כן, בבעיה זו אנחנו מטפלים במסגרת חקיקה ראשית.
ליאור חורב:
עיקר הנטל הוא על האוצר.
ליאור חורב:
נושא שני שאולי יצוץ לגביו הצורך בחקיקה ראשית – ואני אינני קובע עמדה – הוא נושא המכס.
ליאור חורב:
המכס מאוד לא מרוצה מן העובדה שהוא איננו מנוי עם הגופים הזכאים לקבל מידע מן הרשות ולעמוד עמה בקשר.
ליאור חורב:
דעתי המקצועית היא חד משמעית, ולא הסתרתי אותה מאז שמוניתי לתפקיד: אם תהיה יוזמה כזאת מצד המכס אני אתמוך בה, ואם לא – איזום אותו בעצמי בהמשך, לאחר הפעלת הרשות, אם עדיין אטפל בדברים.
ליאור חורב:
אין זה אומר שהחוק נקי מבעיות.
ליאור חורב:
במהלך החקיקה הוקדשה מחשבה רחבה ועמוקה מאוד לנושאים הקשורים לאיזון התפיסות המשפטיות וכו'.
ליאור חורב:
יש שגורסים שהמחשבה בנוגע לאדמיניסטרציה של יישום המערכת קופחה.
ליאור חורב:
אינני קובע עמדה, גם בכך נעסוק בשלב הטיפול בחקיקה הראשית.
אופיר פינס-פז:
אני יכול לומר, שלפחות בהכרעה של הוועדה בין שתי הקונספציות ביחס לעיסוק של עורכי דין בנושאים האלה, הייתי אני בדעת המיעוט שנטתה לחומרה.
אופיר פינס-פז:
הדעה שהתקבלה הייתה יותר מקלה.
ליאור חורב:
מתקיפים אותנו בעולם על הנושא הזה.
ליאור חורב:
הטענה היא שהכנסת סעיף 90 של חוק לשכת עורכי הדין בחקיקה הראשית היא מכשלה קשה ביותר - ואני מתבטא בצורה עדינה.
ליאור חורב:
ויש כאלה בחו"ל שאומרים לי, בצורה לא פורמלית ובעדינות: אתם מכינים תרגיל.
ליאור חורב:
אך אינני עוסק בכך כעת.
ליאור חורב:
לא ניכנס למהלכים שיעכבו את הקמת הרשות.
ליאור חורב:
כפי שהדגיש מנכ"ל משרד המשפטים המטרה היא שבפברואר 2002 נוכל לפעול.
ליאור חורב:
אני עובר לחקיקה המשנית: הרובד האחד הוא הרובד הנורמטיבי, והאחר הוא הרובד האדמיניסטרטיבי.
ליאור חורב:
הרובד הנורמטיבי כבר החל – כמו צו בנק ישראל, והיערכות המשטרה שאפשרה בכלל את הפעלת סעיפים 3 ו4- לחוק, המכניסים את העברה לתוקף.
ליאור חורב:
אלה כבר בוצעו.
ליאור חורב:
אנחנו מאוד מתקדמים עם הצווים האחרים.
ליאור חורב:
התכנית הכללית – ואני כאן משלב בין כל הגופים – היא להגיע להתקדמות משמעותית מאוד עוד לפני צאת הכנסת לפגרה.
ליאור חורב:
הכדור יעבור לכנסת.
ליאור חורב:
הכוונה היא להניח ערמת צווים על שולחן הוועדה.
אופיר פינס-פז:
לי לא מפריעה הפגרה.
אופיר פינס-פז:
אפשר לאשר צווים גם במהלכה.
שלמה גור:
המטרה היא להגיע לעוד ארבעה צווים מוכנים בקרוב.
ליאור חורב:
לפי הדיווחים שבידי, עד סוף יולי כמעט כל הצווים יהיו מוכנים, כולל זה של משרד התקשורת.
ליאור חורב:
הצו הבעייתי הוא צו החלפנים.
ליאור חורב:
יש בעיות דומות גם בנושאים אחרים: הבורסה, מנהלי תיקים – אבל שם ההיקף קטן יותר.
אופיר פינס-פז:
לדעתי נושא זה לא יכול להיגמר בצו.
אופיר פינס-פז:
הוא מצריך חקיקה ראשית.
ליאור חורב:
כן, אבל אני מתייחס לצו עצמו.
אופיר פינס-פז:
כוונתי לכל המערכת שמסדירה את המקצוע וכו'.
אופיר פינס-פז:
זה לא יכול לבוא בחקיקת משנה.
ליאור חורב:
בדקנו את המצב בעולם – כי חששתי שזה יעכב את התקדמות הרשות, וחששתי שהבנקאים יגישו בג"צ בשאלה מדוע מטילים עליהם צו אך לא על החלפנים.
אריה יוסקוביץ:
זה עדיין לא סודר.
ליאור חורב:
ידעתי שכך יאמר עו"ד יוסקוביץ ולכן הייתי מעורב מאוד בנושא והבאתי חומר רלוונטי מכל העולם.
ליאור חורב:
גם משרד האוצר השתתף באיסוף החומר.
ליאור חורב:
הגענו למסקנה שהפתרון הוא רישום ולא רישוי.
ליאור חורב:
דרך הרישום ייעשה פיקוח עקרוני שלא יפגע בחוקי יסוד.
ליאור חורב:
הרי אם ניכנס לדיונים בחוקי יסוד לא נצליח לצאת מזה.
אריה יוסקוביץ:
איך בדיוק יפעל המנגנון?
אופיר פינס-פז:
זה לא הדיון כרגע.
אופיר פינס-פז:
צריך להגיש הצעת חוק.
שלמה שהם:
ירשמו שם את שם החלפן וכמה הוא החליף.
ליאור חורב:
גם על הצו שמשמש אבן פינה לכל מערכת הצווים – צו נגיד בנק ישראל – כבר יש טרוניות רבות.
ליאור חורב:
לא ניכנס לנושא כדי לא לעצור את ההתקדמות.
פרדי וידר:
זה צו בנקאי – ולכן זאת לא הנחה מרחיקת לכת להניח שגם לבנקים יש הערות.
ליאור חורב:
אך לא ניכנס לנושא כדי לא לעכב את הקמת הרשות.
ליאור חורב:
האויב של הטוב הוא הטוב ביותר.
ליאור חורב:
כעת אעבור לנושא חשוב אחר שכמעט לא הוזכר כאן – האמנות הבין-לאומיות.
ליאור חורב:
עו"ד וייסמן מהאגף לייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים ממשיכה פעילות עבר שלה.
ליאור חורב:
בימים אלה ממש הצלחנו להגיע לסיכום על האמנה בעניין סמים.
ליאור חורב:
היא ממתינה כבר 12 שנים.
גלוריה וייסמן:
אמנת וינה.
ליאור חורב:
הפצנו את הסיכום הזה בימים אלה ממש.
ליאור חורב:
אני מקווה שאמנת וינה תיכנס לביצוע מהר מאוד.
ליאור חורב:
כמובן שמשרד החוץ יצטרך לנקוט כל מיני צעדים כדי לקדם זאת, אבל סיימנו את העבודה בכל הנושאי ם שמסביב.
ליאור חורב:
האמנה שתבוא בעקבותיה היא אמנה טרייה הרבה יותר, העוסקת בפשע בין-לאומי, שנמצאת בדרגת עדיפות שנייה.
ליאור חורב:
לעניין תהליך ההקמה עצמו.
ליאור חורב:
הרשות, כפי שהוצגה בישיבה בכנסת, עתידה לכלול ארבע מחלקות: מחלקה לאיסוף, מחלקה למחקר, מחלקה משפטית ומחלקת מחשוב וטכנולוגיה.
ליאור חורב:
צוות ההקמה, כפי שנקבע מראש, אמור לכלול את ארבעת ראשי המחלקות וראש הרשות.
ליאור חורב:
כמו שהזכיר מר גור, היום התקבל מנהל מחלקת המחקר העתידי – כי הרי עוד יתקיים מכרז בעניין.
ליאור חורב:
מנהל מחלקת האיסוף התקבל לפני מספר ימים.
ליאור חורב:
שלושתנו דוחפים את העניין.
ליאור חורב:
אנחנו מטפלים חזק בנושא המחשוב.
ליאור חורב:
ההחלטה העקרונית, אחרי כל מיני לבטים ומחשבות, היא לבצע מיקור חוץ באופן מלא.
ליאור חורב:
המשמעות היא שקודם לפנייה החוצה לספק שיספק את המערכת, יש צורך בחברה שתכין RFP ותשלים את האפיון.
ליאור חורב:
היום יש ישיבת ספקים, לא ראשונית, שמטרתה לתת תשובות לספקים – כדי שאלה יוכלו, בתוך שבוע ימים, לתת תשובה.
ליאור חורב:
הכוונה היא להגיע למצב שספק ראשי ייכנס לנושא ברבעון האחרון של השנה הזאת.
ליאור חורב:
אנחנו מקווים שנקבל לעבודה אנשים נוספים בהתאם להתקדמות.
ליאור חורב:
הצפי הוא שהרשות, כשתפעל באופן מלא, תכלול 39 איש.
ליאור חורב:
כמו שציין מנכ"ל משרד המשפטים אם יהיו 20-18 איש בשלב ראשון – זה יספיק.
ליאור חורב:
השלב הראשון הוא הרבעון הראשון של שנת 2002.
אופיר פינס-פז:
צריך לדבר עם מר מינטקביץ'.
אריה יוסקוביץ:
זה בדיוק לא רעיון טוב.
אריה יוסקוביץ:
מר חורב צריך לדבר אתנו.
ליאור חורב:
אני נהנה מאוד משיחותיי עם איגוד הבנקים וזוכה לשיתוף פעולה מצדם.
ליאור חורב:
אני מצדי משתדל להיענות לצורכיהם.
ליאור חורב:
זהו סיכום הדברים, אוכל לתת גם סקירה על המצב הבין-לאומי.
אופיר פינס-פז:
המידע מספק בשלב זה.
אופיר פינס-פז:
ייתכן שנבקש התייחסויות במהלך הדיון.
אופיר פינס-פז:
נשמע כעת את ניצב חיים קליין, ראש אמ"ן.
אופיר פינס-פז:
הצוות המרכזי שעוסק בנושא באופן קבוע לא נמצא בארץ.
אופיר פינס-פז:
ביקשתי מניצב קליין, בהתראה קצרה יחסית, להגיע לדיון היום.
אופיר פינס-פז:
לכן ייתכן שלא כל הנתונים שבידיו יהיו מדויקים.
אופיר פינס-פז:
בכל מקרה חשובה התייחסות המשטרה, בדרגים הגבוהים ביותר שלה.
חיים קליין:
בחודשים אוקטובר-נובמבר נכנסנו לנושא לצורך היערכות והתארגנות ליישום החוק.
חיים קליין:
הקמנו לשם כך שני גופים: מִנהלת ההקמה, גוף בלתי תקני שבראשו עומד סגני.
חיים קליין:
יש במנהלת גופי מטה שונים: אג"ת, חקירות, ייעוץ משפטי וכדומה.
חיים קליין:
תפקידה להוביל את צוות ההקמה.
חיים קליין:
היא עוסקת בהנחיה, הכרה והפעלה של הצוות.
חיים קליין:
הגוף השני הוא תקני, וכולל ארבעה אנשים – בראשותו של יהודה דברסקי שהוא אצלנו האורים והתומים בתחום – ואולי גם בקרב הגופים האחרים.
חיים קליין:
הצוות הוקם בנובמבר.
חיים קליין:
העובד האחרון אמור להצטרף בחודש הבא – זהו אדם שמצוי בתחומי ההונאה.
חיים קליין:
הצוות מגבש את תכניות העבודה שלנו.
חיים קליין:
נוסף על כך הוא עוסק בפיתוח המערכת הממוחשבת שלנו מול המערכת של הרשות.