GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אברהם רביץ: הרי זה חלק משבע מצוות בני נוח שתהיה חוקה לכל חברה אנושית.
אברהם רביץ: נכון שאנחנו טוענים שיש לנו חוקה שלנו והיינו רוצים שהיא תאומץ על-ידי החברה אבל בסופו של דבר אנחנו גם אנשים פרקטיים.
אברהם רביץ: לכן אנחנו בעד מערכת משפט טובה, מכובדת, אמיתית ונכונה.
אברהם רביץ: כאשר אנחנו עושים את הוויכוחים הקשים בפרק של הפרשנות זה לא נכון ולא יאה שמשמיצים את הציבור הזה שהוא נגד בתי-המשפט, שהוא שונא את הקידמה וכן הלאה.
אמנון רובינשטיין: איש לא אמר את זה בוועדה.
אברהם רביץ: אני נותן לעצמנו הצעה הוגנת.
אברהם רביץ: לפני שאנחנו מתקדמים בואו ונקיים את הדיון האמיתי שהוא הדיון בנושא: הפרשנות למי?
אמנון רובינשטיין: כיושב-ראש הוועדה הייתי רוצה להעיר שלוש הערות.
אמנון רובינשטיין: בענין חקירות המשטרה ובענין של חקירת נתניהו – אני חושב שזה נושא חשוב – פניתי לשר לבטחון פנים וביקשתי ממנו שיופיע כאן לענות על שאלות של חברי הוועדה.
אמנון רובינשטיין: הוא אמר לי שהוא מוכן לעשות את זה גם בנושא הפרטני וגם בנושא הכללי אבל רק לאחר סיום החקירה.
אמנון רובינשטיין: אני מסכים שיש תחושה של אי-נחת בקרב חברי הכנסת לגבי ההליך הפלילי בישראל.
אמנון רובינשטיין: אני מבטא אותו אולי יותר מכל אחד אחר כי יש שלוש-ארבע הצעות חוק בדרך.
אמנון רובינשטיין: מר שופמן, אתה צריך להבהיר את הדברים במשרד המשפטים.
אמנון רובינשטיין: העברתי גם לחברי הוועדה ראיון שלי בלשכת עורכי הדין בנושא הזה.
אמנון רובינשטיין: צריך לדעת שיש תחושה של חוסר נחת גם בענין של השימוע, גם בענין של ההרשעות, גם בענין של המשפט החוזר וגם בענין של החקירות, כפי שאמר חבר-הכנסת שטייניץ.
אמנון רובינשטיין: אנחנו צריכים להבהיר למשרד המשפטים שאין כאן ענין של עוינות כלפי המשרד.
אמנון רובינשטיין: כתב לי אזרח ישראלי: אני רואה בטלוויזיה האנגלית תכנית על חקירת עצורים ואני לא יכול לשייך את זה בכלל להוויה הישראלית.
אמנון רובינשטיין: לפי החוק החדש שלהם גם מקליטים וגם יש עורך-דין, אצלנו נלחמים על הקלטות וידיאו לפי המלצות ועדה שהקים משרד המשפטים בראשות השופט גולדברג.
עו"ד יהושע שופמן: יש הצעה של משרד המשפטים שהופצה.
אמנון רובינשטיין: היא הופצה אבל לא לכנסת.
אמנון רובינשטיין: אני אימצתי אותה והבאתי אותה כהצעת חוק פרטית.
אמנון רובינשטיין: זה לא קשור לדיון שלנו אבל בהרבה דברים יש אי-נחת מהקלות הבלתי נסבלת גם של חקירת משטרה וגם של העמדה לדין, דבר שלא היה בעבר.
אמנון רובינשטיין: בשנים האחרונות יש אי-נחת מהדברים האלה.
אמנון רובינשטיין: אנחנו רואים שבאנגליה יש 30 משפטים חוזרים בשנה ובישראל במשך חמישים שנה יש בקושי משפט אחד חוזר.
אמנון רובינשטיין: עד עכשיו איש לא זוכה במשפט חוזר בישראל.
אמנון רובינשטיין: זה דבר שחברי הכנסת לא מקבלים אותו.
קריאה: מה עשו במע"צ?
עו"ד בן-דרור ימיני: לא היה משפט חוזר.
אמנון רובינשטיין: מע"צ לא זוכה במשפט חוזר?
אמנון רובינשטיין: לא הוענשו האשמים?
עו"ד יהושע שופמן: לא היה משפט חוזר, היה זיכוי בהסכמה.
אמנון רובינשטיין: פרשת מע"צ מאוד חמורה, יהיה דיון בוועדה בענין הזה.
אמנון רובינשטיין: פרשת מע"צ לא הסתיימה מכיוון שהאנשים שהיו אחראים על החקירה הזאת – שאני קורא בתדהמה שהיו גם מוטיבציות פוליטיות שרצו לייחס את זה לראש הממשלה דאז מנחם בגין זכרונו לברכה – האנשים האלה בחלקם ממשיכים לכהן בתפקידם, הם לא הועברו מתפקידם.
אמנון רובינשטיין: כלומר, פרשת מע"צ היא לא משפט חוזר, היא זיכוי בהסכמה.
אמנון רובינשטיין: משפט חוזר שהוא שיגרה בקנדה, בארצות-הברית, באנגליה וברוב מדינות אירופה לא קיים בארץ.
יובל שטייניץ: חשוב להדגיש את האספקט החמור של התחושה שגם אתה ביטאת שהמשטרה פועלת, הפרקליטות לא מרסנת אותה, נותנת יד לרדיפות ולחקירות פוליטיות מול התקשורת.
יובל שטייניץ: זה הכי חמור מבחינת הדמוקרטיה.
אמנון רובינשטיין: בתחילת דצמבר יהיה לנו דיון בענין השימוע ותוכלו להשמיע את כל הטענות שלכם.
אמנון רובינשטיין: אני חוזר ומבקש להעביר את הפרוטוקול לפרקליטת המדינה כדי שתיתן תשובה, לפחות בכתב, לדברים החמורים ששמענו כאן.
אמנון רובינשטיין: דבר שני, אני רוצה להסכים לדברים שנאמרו כאן על-ידי מר שופמן.
אמנון רובינשטיין: אין מדינה שאני מכיר, למעט אחת, שאין בה גוף כלשהו שמבקר את הפרלמנט.
אמנון רובינשטיין: זה לא מקרה שזה קרה אחרי מלחמת העולם השניה, זה לא היה לפני כן.
אמנון רובינשטיין: אפשר להגיד כל מה שרוצים על בית-הדין האירופי לזכויות אדם אבל מה שקורה בפועל הוא שהפרלמנט האנגלי מעביר חוק, אחר-כך בתי-המשפט מפרשים את החוק בצורה כזאת, אחר-כך אנגליה נתבעת לדין על-ידי אדם אחד שהחליף את מינו ולא רוצים לרשום אותו כאשה – אני לוקח את המקרה האחרון שהיה – כולם הולכים לשטרסבורג ויושבים לפני שופטים, כולל שופטים מטורקיה, מאזרביג'אן ומביילורוסיה.
אמנון רובינשטיין: אמנם הפרלמנט האנגלי לא כפוף לזה רשמית אבל התוצאה היא שאותו אדם שהחליף את מינו נרשם כאשה.
אמנון רובינשטיין: זה אבסורד מוחלט.
אמנון רובינשטיין: בית-הדין האירופי לזכויות אדם זה לא בית-דין של האיחוד האירופי, אלה 40 מדינות אירופה שישראל באופן רשמי משקיפה שם וחלק גם רוצה שהיא תצטרף.
יובל שטייניץ: אוי ואבוי.
עו"ד בן-דרור ימיני: הם הרבה יותר מאוזנים.
אמנון רובינשטיין: אגב, הם ביטלו 9 חוקים של הפרלמנט הבריטי, נכון?
עו"ד יצחק הרצוג: הם לא ביטלו אותם, זו הנחיה בינלאומית שאומרת:
עו"ד יצחק הרצוג: לפי התחייבות שלכם.
עו"ד יצחק הרצוג: הם עושים את זה בזהירות.
אמנון רובינשטיין: אבל אנגליה כיבדה את כל 9 המקרים האלה.
אמנון רובינשטיין: האיחוד האירופי מקים בית-דין נפרד משלו בלוכסמוברג ואתמול היה בהר הצופים יום עיון ישראלי-גרמני מעניין מאוד על הנושא הזה.
עו"ד יהושע שופמן: מי שמתאהב במודל של בית-המשפט לחוקה במדינות בהן הוא קיים, מבטלים שם חוקים במינונים גדולים כי בשביל זה הם קיימים.
אמנון רובינשטיין: בענין עריצות הרוב.
אמנון רובינשטיין: עריצות הרוב היא לא תמיד בחקיקת חוקים.
אמנון רובינשטיין: הקונגרס האמריקני לא חוקק חוקים נגד מיעוט אבל הוא השלים עם משטר של אפרטהייד במחצית ארצות-הברית ולא עשה שום דבר מאותן סיבות פוליטיות.
אמנון רובינשטיין: בא בית-המשפט העליון בבראון ורסס בורד אוף אדיוקשן, בהחלטה שנויה במחלוקת, ששם בבת-אחת קץ להפרדה הגזעית במדינות הדרום.
אמנון רובינשטיין: דבר מדהים: תוך שנה כל מדינות הדרום השלימו עם כך ותוך חמש שנים היו ראשי עיר שחורים באותן מדינות שבהן שחורים לא יכלו ללמוד.
אמנון רובינשטיין: לבסוף, אני מקבל את הענין של חוק יסוד: החקיקה.
אמנון רובינשטיין: מכיוון שאני עושה את הכול בניסיון להסכמה כללית פניתי לחבר-הכנסת לנגנטל ולחבר-הכנסת רביץ כדי לקבל הסכמה על חוק יסוד: החקיקה שכבר תשע שנים מתגלגל בכנסת בלי הסכמה.
אמנון רובינשטיין: הודעתי שכיושב-ראש הוועדה לא אקיים חקיקה אם היא תכלול סעיף שיריון ברוב מסוים בלי שהוא יתקבל ברוב הזה.
אמנון רובינשטיין: זה מה שאני יכול לעשות.
אמנון רובינשטיין: עוד דבר.
אמנון רובינשטיין: בתי-משפט לחוקה מזמינים ביטול חוקים.
אמנון רובינשטיין: מדוע?
אברהם רביץ: זה מה שבית-המשפט העליון רוצה לעשות מעצמו היום.
אברהם רביץ: ועדת אור מובילה לכך.
אמנון רובינשטיין: למה זה קורה?
אמנון רובינשטיין: זה קורה בגלל ההרכב.
אמנון רובינשטיין: אם יש מינויים פוליטיים או מעורבים פוליטית בבית-המשפט לחוקה, האנשים האלה אומרים: אנחנו פחות טובים מהשרים האלה, בעצם כולנו היינו צריכים להיות ראש הממשלה.
אמנון רובינשטיין: תאר לך בית-משפט שמורכב מאותם חברי כנסת שלא נכנסנו לכנסת בגלל שהם היו אחרונים ברשימה.
אמנון רובינשטיין: זה יהיה בית-משפט שיבטל כל חוק שני שלנו.
אמנון רובינשטיין: לעומת זאת, השופטים מעצם טיבם גם בארצות-הברית, גם בקנדה וגם בישראל מאוד מהססים לעשות זאת כי הם חוששים מההתנגשות הזאת.
אמנון רובינשטיין: בית-המשפט הפדרלי החוקתי בגרמניה הוא שילוב של שופטים מקצועיים ושופטים פוליטיים, בעצם שופטים מקצועיים לתקופה של 12 שנה ולא לכל החיים.
אמנון רובינשטיין: בית-המשפט הזה ביטל מאז 1992, בגלל המעורבות הפוליטית של המפלגות בהרכבתו, 80 חוקי בונדסטאג והוא התערב במדיניות החוץ של גרמניה, כולל הענין של איחוד גרמניה והכתיב לממשלה מדיניות בניגוד לרצונה לגבי התשלום של שער החליפין של המארק המזרח גרמני.
יובל שטייניץ: גם אצלנו התערבו בענין משלוח הכוח הרב-לאומי להאיטי.
יובל שטייניץ: הוציאו צו על תנאי.
אמנון רובינשטיין: יש הבדל בין הרטוריקה לבין הצווים המוחלטים.
אמנון רובינשטיין: הצווים המוחלטים מוצאים לעתים בקמצנות גדולה.
אמנון רובינשטיין: אם יהיה בית-משפט לחוקה פוליטי אני מבטיח לחברי הכנסת שהם יצטערו על הקמתו מכיוון שהוא יהיה זה שישתמש בכוח הזה בסיטונות כמו שקיים במדינות אחרות.
עו"ד יהושע שופמן: בשביל זה הם קיימים.
אמנון רובינשטיין: אם אתה מקים רשות למלחמה בסמים ברור שתפקידה הוא להילחם בסמים, אם אתה מקים בית-משפט לחוקה תפקידו הוא לבטל חוקים.
אמנון רובינשטיין: הנושא הראשון והיחיד בישיבה: תקנות העבירות המינהליות (קנס מינהלי - חיקוקי מסים) (תיקון).
אמנון רובינשטיין: יש כאן עניין טכני.
אמנון רובינשטיין: מי מסביר?
טלי אלדר-ירון: אנחנו מדברים על מעבר שאנחנו קוראים לו ביומיום "מסלול אדום ירוק" בשדה התעופה.
טלי אלדר-ירון: יש קביעה בתקנות המכס שזו מעין הצהרה, ומי שמצהיר הצהרה לא נכונה למכס, עובר במסלול הירוק, ויש לו טובין שהוא חייב עליהם במסים, מותר להטיל עליו קנס מינהלי בגובה 100% מתשלום המס.
אמנון רובינשטיין: זה הכול?
טלי אלדר-ירון: חוץ מהמס שאתה צריך לשלם, אתה צריך גם לשלם קנס בגובה 100% מהמס.
אמנון רובינשטיין: אמרו לי שההפחתות מאוד קטנו, מכיוון שהמחירים בחוץ-לארץ כל כך יקרים.
טלי אלדר-ירון: גם, ויש הרבה מוצרים שהחלטנו לוותר עליהם מראש, בגלל ה200- דולר.
אמנון רובינשטיין: הניסוי שעשה המכס עם הפחתת המסים בשוק המקומי על טלוויזיות קטנות הצליח?
טלי אלדר ירון: אני לא מכירה את הנושא הזה.
טלי אלדר ירון: בשנת 1995 תיקנו את סעיף 30א לפקודת המכס, ונעשה איזה תיקון בניסוח שלו, שזה הסעיף המסמיך לקביעת התקנות ולקביעת האחריות בגינן.
טלי אלדר ירון: המשכנו להפעיל את הקנס המינה
טלי אלדר ירון: לי בינתיים, והבנו שיש בעיה ניסוחית, והבאנו את זה לכאן.
אמנון רובינשטיין: נאשר את התקנות, אבל יש לי הערה אחת.
אמנון רובינשטיין: אני חושב שהעונש הזה לא מספיק מרתיע.
טלי אלדר-ירון: אני מבינה שנעשית בכלל בדיקה.
אמנון רובינשטיין: זה לא עונש מרתיע.
אמנון רובינשטיין: אם זה רק פי-שניים זה לא מרתיע.
אמנון רובינשטיין: אם כי ההברחות מאוד קטנו, והם יקטנו עוד יותר, אם הניסוי עם הטלוויזיות הקטנות יצליח, מכיוון שהמחירים של מוצרי אלקטרוניקה בחוץ-לארץ, למעט ארצות-הברית, באופן בסיסי הם גבוהים מאוד היום, ויש ביקורת של הדיוטי-פרי.
טלי אלדר-ירון: הם יקטנו עוד יותר ברגע שירדו מסי הקנייה.
אמנון רובינשטיין: על זה אני מדבר.
אמנון רובינשטיין: הורידו את מסי הקנייה לטלוויזיות הקטנות.
אמנון רובינשטיין: תבקשי ממנהל המכס שישלח סקירה בכתב, הוא לא חייב בהתייצבות אישית, על תוצאות הניסוי של הפחתת המיסוי על הטלוויזיות הקטנות, האם זה הגדיל את המכירות בחנויות והאם זה שינה משהו.
אמנון רובינשטיין: הרי זו היתה הפשרה שהצענו בעניין הדיוטי-פרי, לפני שזה הגיע לבג"ץ.
אמנון רובינשטיין: הצענו שהמיסוי על אלקטרוניקה ירד באופן הדרגתי, והכנסות המכס לא תפחתנה, מכיוון שאז יקנו יותר בישראל.
טלי אלדר-ירון: יש מגמה כזאת, וגם יש מטרה של המכס להוריד מסים.
אמנון רובינשטיין: אני כבר שומע את זה 20 שנה.
אמנון רובינשטיין: דליה רבין-פילוסוף, את מסכימה שנאשר את זה?
אמנון רובינשטיין: אישרנו את הבקשות של שר המשפטים.
אמנון רובינשטיין: תקנות העבירות המינהליות (קנס מינהלי - חיקוקי מסים) (תיקון), התשנ"ט1999- - אושרו
אמנון רובינשטיין: אנחנו פותחים הישיבה.
אמנון רובינשטיין: הנושא שעל סדר-היום שלנו הוא נושא חשוב ביותר לחברה הישראלית, והוא עוסק בחוק שקיבלה הכנסת הקודמת: חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, התשנ"ח1998-.
אמנון רובינשטיין: אני רוצה להזכיר שהבעיות שמעלה החוק הזה לא קשורות בכלל בסכסוך שהיה לגבי קצבאות נכים.
אמנון רובינשטיין: זו סוגיה שונה לחלוטין, שאנחנו נבהיר במהלך הדיון כאן.
אמנון רובינשטיין: הזמנו את נציגי הממשלה כדי לבחון באיזו מידה מתבצע החוק הזה.
אמנון רובינשטיין: דרך אגב, אמור להיות המשך לחוק הזה, אבל הצעת החוק ההמשכית טרם עברה בקריאה מוקדמת, לכן היא לא הגיעה לשולחן הוועדה.
אמנון רובינשטיין: בכל מקרה, אין טעם להמשיך לחוקק חוק בנושא זה, אלא אם כן הממשלה מתכוונת לבצע אותו כרוחו וכלשונו, ולעזור לחברים החלשים בחברה שלנו לחיות חיים נורמליים ותקינים, חרף נכותם.
אמנון רובינשטיין: נברר קודם עם משרד המשפטים, האם יש הליך לבחירת הנציב האמור להיבחר על-פי החוק הזה?
אמנון רובינשטיין: גברת ארד, בבקשה, מנכ"לית משרד המשפטים.
נילי ארד: בוקר טוב.
נילי ארד: משרד המשפטים קיבל, לפי החלטת ממשלה את האחריות להקמת הנציבות.
נילי ארד: אנחנו מייחסים חשיבות רבה מאוד לנציבות הזאת, וחשוב לנו מאוד מאוד שהיא תקום בצורה הנכונה, המכובדת והראויה, גם בהרכב האישי שלה כמובן, וגם בתמיכה התקציבית שהיא תקבל, כדי שהנציבות תעמוד על רגליים איתנות.
נילי ארד: בהקשר הזה פרסמנו בסופו של יום מודעה לציבור.
נילי ארד: הנציב ייבחר, בסופו של דבר, על-ידי החלטת ממשלה.
נילי ארד: עד היום הגישו 95 איש מועמדות לתפקיד.
נילי ארד: כאשר המועמדים, כפי שנראה על פני הדברים, הם אנשים ברמה ראויה ביותר.
נילי ארד: העברנו את כל ההצעות הללו לנציבות שירות המדינה.
נילי ארד: נמצאים כאן נציגי הנציבות, מפני שנציב שירות המדינה, לפי החלטת הממשלה, הוא יושב-ראש ועדת הבחירה שתבחר את הנציב.
נילי ארד: בחירת הנציב לא תיעשה במכרז, אלא בהליך מיוחד שנקבע בהחלטת ממשלה למשרות מסוימות, ובהן הנציב.
נילי ארד: תהיה ועדת בחירה ובה: יושב-ראש הוועדה הוא נציב שירות המדינה, המנכל"ים של שני המשרדים, משרד העבודה והרווחה ומשרד המשפטים, ונציגים מומחים שהשרים ייעדו.
נילי ארד: לפי מיטב ידיעתי, השרים כבר הודיעו לנציב שירות המדינה מי הם נציגיהם לוועדת הבחירה.
נילי ארד: קיבלנו תקציב שמיועד באופן מיוחד, בסעיף תקציבי נפרד, לצורך הפעלת הנציבות.
נילי ארד: נעשה כל הניתן כדי לשמר את התקציב של שנת 1999 באופן שנוכל לנצל אותו גם לשנה הבאה לצורכי הנציבות ולצורכי הקמתה.
נילי ארד: שוחחנו עם אנשי הנציבות, ואנחנו מקווים שייעשה כל האפשר כדי שהמועמד למשרת הנציב ייבחר עד לסוף חודש דצמבר, ולאחר מכן יובא להחלטת ממשלה כך שנוכל לברך על המוגמר לכל המאוחר במהלך חודש ינואר 2000, ובכך נפתח את הנציבות ונתחיל בהקמתה.
נילי ארד: המפעל הוא חשוב מאוד, רציני מאוד, ונקווה שגם יצלח בידינו.
נילי ארד: תודה רבה.
אמנון רובינשטיין: מר שמואל זיסקינד, סגן נציב שירות המדינה, אתה יכול לומר לנו מתי ייגמר התהליך הזה?
אמנון רובינשטיין: מתי הוועדה תוכל לקבל דיווח שגם הנציבות וגם הנציב מתחילים לתפקד?
שמואל זיסקינד: המכרז בעיתון הסתיים בשבוע הראשון של חודש נובמבר, באמת הופתענו לקבל מספר גדול מאוד של מועמדים ראויים, כ95-.
שמואל זיסקינד: היות וכך, התהליך של המיון לוקח לנו קצת יותר זמן ממה שחשבנו.
שמואל זיסקינד: אנחנו נעשה את מה שאמרה מנכ"לית משרד המשפטים, את כל המאמצים לבחון את מועמדותם של כל אלה שהגישו את מועמדותם.
שמואל זיסקינד: חלק מהם לא מועמדים שהציגו את עצמם, אלא גופים שונים הציגו את מועמדותם של האנשים, שאנחנו צריכים להגיע אליהם.
שמואל זיסקינד: לפיכך, אני מעריך שעד סוף החודש נגמור את התהליך, ואני מאוד מקווה שעד ראשית ינואר יהיה לנו מועמד שנוכל להציגו בפני הממשלה.
אמנון רובינשטיין: אני מבקש שזה יתבצע עד ה1- בינואר שנת 2000, תחילת המילניום.
שמואל זיסקינד: ראשית ינואר.
אמנון רובינשטיין: אני מבקש להודיע לנו עד ה30- בינואר לכל המאוחר.
שלמה שהם: שנה אחרי כניסת החוק לתוקפו.
אמנון רובינשטיין: החוק נכנס לתוקפו ב1- בינואר 1999, שנה וחודש לאחר קבלת החוק.
אמנון רובינשטיין: מהכירי את התהליכים האיטיים בממשלה, אני יודע שאם אומרים "תחילת ינואר", זה סוף ינואר במקרה הטוב.
אמנון רובינשטיין: אני מבקש שעד סוף ינואר ידווח לוועדה מי נבחר, שלא נסתפק בהודעות בעיתונות, שנקבל מכתב רשמי מנציבות שירות המדינה על מי נבחר ומיהם חברי הנציבות.
דורית ואג: צריכה גם לקום ועדה מייעצת.
אמנון רובינשטיין: כל הגופים שצריכים להיבחר להפעלת החוק הזה.
נילי ארד: לגבי הגופים, כמו הוועדה המייעצת ואחרים, אני לא בטוחה שאפשר או רצוי להקים אותם בד בבד עם בחירת הנציב, כי צריך לתת גם לו אפשרות לקחת חלק בתהליך הזה.
אמנון רובינשטיין: אני מתקן את דברי, אני מבקש את הדיווח עד סוף ינואר, עד ה30- בינואר, רק לגבי הנציב.
אמנון רובינשטיין: אחד המשרדים החשובים כאן זה משרד העבודה והרווחה, שהוא צריך להתקין תקנות מקצועיות, לפי סעיפים 9(ב), 9(ג) ו16-.
אמנון רובינשטיין: מר פרקש נמצא כאן?
ישראל פיין: אני אדבר בשמו.
אמנון רובינשטיין: מתי ועדת העבודה והרווחה תקבל את התקנות?
ישראל פיין: קודם כול, נושא הנציב משליך גם על חקיקת המשנה וגם על התקנות, מפני שכל התקנות טעונות התייעצות עם הנציב, ובהיעדר נציב יש בעיה להתקין את התקנות, לא להכין אותן, אבל להתקין אותן, כך שאני מקווה שמינוי הנציב יפתור את הבעיה הזאת.
אמנון רובינשטיין: קראתי את החוק ולא התרשמתי כך.
אמנון רובינשטיין: יש שר שתפקידו הוא להביא תקנות לאישור הכנסת, ואישיותו של הנציב לא מעלה ולא מורידה, משום שצריך לבצע את התקנות האלה.
ישראל פיין: יש חובת התייעצות של יתר הגופים גם עם הנציב, שאינו קיים עדיין.
נילי ארד: אפשר אולי להכין את התקנות, וכשייבחר הנציב אפשר להעביר אליו להערות, זו רמה של תקנות.
נילי ארד: חבל על הזמן.
אמנון רובינשטיין: סעיף 16 אפילו לא מדבר על תקנות.
אמנון רובינשטיין: צריך להכין תוכנית לתעסוקה, לשיקום ולהקמת מערך אבחון תעסוקתי.
ישראל פיין: התוכנית כבר הוכנה, כפי שהבנתי.
ישראל פיין: תקנות בנושא חניות לנכים מוכנות זה מכבר.
ישראל פיין: יש התנגדויות של המעסיקים לחלק מהתכנים, לא ניכנס לדיון לגופו, ויש התנגדויות של התאחדות התעשיינים, ונתגבר על זה.
ישראל פיין: תקנות בנושא התאמות לנכים כבר נמצאות ממש בשלבי סיום ומתואמות עם משרד האוצר, כאשר יש שאלה עקרונית, ואני לא יודע אם להעלות אותה כאן או לא, אם התקנות יחולו רק על נכים בעלי אחוזי נכות, כפי שרוצה משרד האוצר, או על ההגדרה הרחבה יותר, כפי שהחוק מגדיר.
אמנון רובינשטיין: מתי זה יהיה מוכן להבאה לוועדת החוקה?
ישראל פיין: תוך שבוע.
אמנון רובינשטיין: אז אני אומר "תוך שלושה שבועות".
דורית ואג: התקנות של שר העבודה והרווחה?
אמנון רובינשטיין: אלה לא רק תקנות, אלה גם תוכניות בדבר ייזום תוכניות תעסוקה.
אמנון רובינשטיין: זה סעיף 16, אולי הסעיף הכי חשוב בחוק הזה, שהוא לא תקנות, הוא מדבר על תוכניות עבודה מוחשיות של משרד העבודה והרווחה.
ישראל פיין: מר פרקש הגיע.
אמנון רובינשטיין: מר פרקש, אני קראתי בשמך קודם, וכנראה שלא היית.
אמנון רובינשטיין: יש לך מה להוסיף לדיווח הזה?
שלמה פרקש: למעשה, התוכנית קיימת בכל מה שקשור בפרק התעסוקה, ועכשיו מוטל עלינו לגזור את התקנות מתוך התוכנית שהכינונו, ואני מקווה שבחודשים הקרובים נסיים גם את הכנסת התקנות, ונוכל להעביר אותן לנציבות.
אמנון רובינשטיין: זה נכון גם לגבי שירותי תחבורה ציבורית, שזה נושא מאוד מאוד חשוב?
שלמה פרקש: זה לא שייך לנו.
דורית ואג: זה שייך למשרד התחבורה והאוצר.
אמנון רובינשטיין: נציג האוצר נמצא כאן?
דוד טל: נטשה מיכאלוב.
אמנון רובינשטיין: את תדווחי אחרונה.
אמנון רובינשטיין: נציג משרד התחבורה נמצא?
יהודה אלבז: היועצת המשפטית איחרה, ואני מתנצל בפניכם על האיחור שלה, היא תדווח לגבי התקדמות התקנות.
אמנון רובינשטיין: מר אלבז, תמסור בבקשה ליועצת המשפטית שלא מקובל עלי שנציגי ממשלה מאחרים.
אמנון רובינשטיין: גם לנציגי ציבור אסור לאחר, אבל לנציגי משרדי ממשלה על אחת כמה וכמה.
אמנון רובינשטיין: תודיע לעתיד שאין איחורים יותר.
יהודה אלבז: לעצם העניין, משרד התחבורה פועל כבר זמן רב למציאת פתרונות לציבור הנכים, ויש פעילות די רחבה של משרד התחבורה בנושא התחבורה הציבורית.
יהודה אלבז: זה מתחיל בזה שכבר לפני התקנת התקנות פעלנו להצטיידות של הקואופרטיבים באוטובוסים נמוכי רצפה המותאמים לציבור הנכים, וכבר השנה נכנסו לשירות בחברת "דן" 70 אוטובוסים נמוכי רצפה.
אמנון רובינשטיין: 30 אוטובוסים.
אמנון רובינשטיין: הייתי בחברת דן, והסיעו אותי באוטובוס הזה.
אמנון רובינשטיין: אלה אוטובוסים מרשימים מאוד.
יהודה פרקש: 30 בשלב זה.
יהודה פרקש: נתנו תקציבים ואישורים לייבוא של 70 אוטובוסים השנה, עדיין לא כולם הגיעו, אבל כולם בשלבי ייבוא.
יהודה פרקש: בשנה הבאה אנחנו נמשיך עם הצטיידות די מסיבית באוטובוסים נמוכי רצפה,, שכנראה יגיעו גם לקואופרטיב "אגד".
יהודה פרקש: בקואופרטיב אגד שלושה אוטובוסים נמצאים במבחן, וייבחר האוטובוס המתאים.
יהודה פרקש: בשנה הבאה תתחיל הצטיידות מסיבית באוטובוסים נמוכי רצפה.
יהודה פרקש: הנושא בשלב מאוד מתקדם.
אמנון רובינשטיין: סליחה, מר אלבז.
אמנון רובינשטיין: אני מקבל בברכה את התלמידים שהצטרפו אלינו.
אמנון רובינשטיין: מאיזה בית ספר?
תלמידים: בית ספר "אורט" בתל-אביב.
אמנון רובינשטיין: תודה רבה שבאתם.
יהודה אלבז: בשנה שעברה הצענו מספר תקנות, וקיימנו סבב התייעצויות, ואז התברר שיש בעיות עם התקנות שהצענו.
יהודה אלבז: כנראה יש צורך בחידוש הפעילות של התקינה בנושא.
יהודה אלבז: בינתיים אנחנו לא מתעכבים בגלל היעדר תקנות, מה שמנחה אותנו כרגע זו עבודת מחקר שביצענו בשיתוף פעולה עם ארגון הגג של הנכים והקואופרטיבים.
יהודה אלבז: חקרנו באופן די יסודי את הבעיות של הנכים בתחבורה הציבורית, מתברר שהן רבות.
יהודה אלבז: התחלנו כבר לטפל בהן אחת אחת.
יהודה אלבז: אם אתם רוצים לקבל סקירה - - -
אמנון רובינשטיין: אנחנו רוצים תקנות ותוכניות בפועל, לא סקירות.
אמנון רובינשטיין: אנחנו רוצים לראות את העניין הזה מתבצע.
אמנון רובינשטיין: תן לי אומדן זמן שנכים יוכלו לגשת לכל אוטובוס במדינת ישראל עם רצפה נמוכה או עם מדרגה עולה.
אריה צודקביץ': במילניום הבא.
אמנון רובינשטיין: חברים, בגלל זה מתקיימת כאן ישיבה.
שמחה בניטה: אגד מפעילה את האוטובוסים של כל המדינה, חברת דן עובדת רק באזור מסוים.
אמנון רובינשטיין: אתם תקבלו את זכות הדיבור.
אמנון רובינשטיין: אני שואל לגבי אומדן זמן, אני לא מגביל אותך בזמן, רק תאמר לי מה האומדן.
יהודה אלבז: החוק חל על התחבורה העירונית, ואני, אכן, מדבר על התחבורה העירונית.
יהודה אלבז: יש החלטה עקרונית של משרד התחבורה שכל הצטיידות חדשה של אוטובוסים עירוניים תהיה של אוטובוסים נמוכי רצפה.
אמנון רובינשטיין: מתי ההחלטה הזאת תתבטא מבחינה משפטית-חוקית?
יהודה אלבז: אני לא יודע, זה עניין של התקנת תקנות, אבל היא כבר מיושמת בשטח בפועל.
דוד טל: האם תוך שבועיים נוכל לקבל את התקנות של משרד התחבורה, שזה לא בעיה ולא בשמים?
אמנון רובינשטיין: תקנות הוא לא יכול להביא תוך שבועיים, כי הוא צריך להתייעץ עם הנציבות.
ציפי לבני: עם הנציבות שעדיין לא קמה.
דוד טל: משרד העבודה והרווחה, למשל, דיברתי היום אתם, והם אמרו שתוך שבועיים הם מתחייבים להגיש לנו תקנות.
אמנון רובינשטיין: חבר הכנסת טל, שוחחנו על כך רק לפני חמש דקות, לפני שנכנסת.
דורית ואג: אני רוצה לעדכן אתכם בעניין התקנות של משרד התחבורה.
אמנון רובינשטיין: כשמר אלבז יסיים.
יהודה אלבז: ההחלטות העקרוניות, שהן אומנם פרי החלטה של שר התחבורה הקודם, אבל שר התחבורה החדש לא שינה את ההחלטות האלה, הן שכבר מיישמים את ההחלטות בשטח, וכל אוטובוס עירוני חדש שנרכש הוא אוטובוס נמוך רצפה.
יהודה אלבז: הבעיות הן גם מעבר לאוטובוסים עצמם, הן גם בתשתית התחנות.
יהודה אלבז: לא כל הבעיות הן במגרש של משרד התחבורה.
אמנון רובינשטיין: דורית ואג, בבקשה.
דורית ואג: שר התחבורה הקודם, שאול יהלום, היה יושב-ראש ועדת החוקה, כשהחוק הזה נחקק.
דורית ואג: ממש עם סיום החקיקה הוא הפך להיות שר התחבורה.
דורית ואג: הוא היה מודע לחובות שלו, הוא הגיש לוועדת החוקה את התקנות שמחויבות על-פי החוק.
דורית ואג: הבעיה היתה, שהתקנות האלה לא היו מתואמות, לא עם האוצר ולא עם הארגונים הייציגים.
דורית ואג: אני מבינה שעם האוצר הוא פשוט לא הצליח להגיע להידברות.
דורית ואג: התקנות האלה לא נדונו, כי היה ברור שבוועדה הן לא יאושרו בלי הסכמת האוצר.
אמנון רובינשטיין: היועץ המשפטי של הוועדה, מר שלמה שהם.
שלמה שהם: נציגי משרד העבודה והרווחה, לא הבנתי אם אתם מדברים על כך שיש כבר ייזום פיתוח תוכניות גם בנושא תעסוקה ושיקום.
שלמה שהם: אני רוצה לשאול אם הגשתם על-פי החוק את הדוח הזה לוועדת העבודה והרווחה?
אמנון רובינשטיין: הוא אמר שתוך שבועיים.
שלמה שהם: אני לא מדבר כרגע על התקנות, אני מדבר על הדוח של ייזום פיתוח תוכניות, שזה חלק משמעותי מאוד של החוק.
שלמה פרקש: הדוח שהכנו, ונמצא בידי, מצוי כרגע על שולחנו של שר העבודה והרווחה.
אמנון רובינשטיין: אני מבקש שתוך שבועיים, יחד עם התקנות, יוגש גם הדוח לחבר הכנסת טל, יושב-ראש ועדת העבודה והרווחה.
דוד טל: השיחה היתה עם עורך-דין ישראל פרנט.
ישראל פיין: זה לגבי התקנות.
ישראל פיין: מדובר פה על התוכניות.
אמנון רובינשטיין: רבותי, בעקבות ההערה של מר שהם, אני מבקש שגם הדוח יוגש תוך שבועיים ליושב-ראש ועדת העבודה והרווחה.
דן אורנשטיין: על הקמתה של הנציבות דיברה המנכ"לית.
דן אורנשטיין: מבחינת היחס בין הקמת הנציבות והתקנות, נכון שכל סעיפי ההסמכה של התקנות לפי החוק, מדברים על כך שתהיה התייעצות גם עם ארגונים וגם עם הנציבות.
דן אורנשטיין: דעת משרד המשפטים היא, שכל עוד אין נציבות, אין הדבר צריך למנוע את הגשת התקנות, כדי שעיכוב אחד לא יגרום לעיכוב נוסף.
דן אורנשטיין: כמובן, כאשר תוקם הנציבות, בוודאי יהיו לה הערות לגבי התקנות, ויכול מאוד להיות שבעקבות ההערות האלה יוגשו תיקונים לוועדות הכנסת.
דן אורנשטיין: דרך אגב, מדובר בכמה ועדות של הכנסת.
אמנון רובינשטיין: ועדת העבודה והרווחה וועדת החוקה, חוק ומשפט.
ציפי לבני: ההיבט התקציבי של זה צריך לקבל ביטוי בתקציב 2000.
אמנון רובינשטיין: אנחנו נשמע את נטשה מיכאלוב.
שמחה בניטה: צריך לראות מה היה כתוב ב1999-.
אמנון רובינשטיין: אנחנו שואלים על תקציב 2000, לא על תקציב 1999.
נטשה מיכאלוב: אני לא הייתי ערה לזה שהגישו את התקנות של משרד התחבורה, לא טיפלתי בנושא הזה.
נטשה מיכאלוב: יכול להיות שנציגת משרד התחבורה תעדכן בנושא הזה, והיא תדע יותר טוב ממני.
דוד טל: אדוני היושב-ראש, עם כל הכבוד, זו לא פעם ראשונה שנציגי משרד האוצר מגיעים לא מוכנים לכל הוועדות כמעט, זה זלזול בוטה בוועדות.
דוד טל: אי-אפשר בנושא כזה, כשמגיעים כל כך הרבה אנשים, וטורחים, שאנחנו נשחית זמן היות ולמשרד האוצר אין תשובות, או שנציגיו מגיעים לא מוכנים.
אמנון רובינשטיין: נטשה מיכאלוב, אני מבקש שתעבירי את ההערה הזאת של חבר הכנסת דוד טל, שאני מצטרף אליה, לראש אגף תקציבים, ואנחנו מבקשים מכתב מהאוצר שיישלח אלי - לא לישיבה הבאה, אני לא יודע מתי היא תהיה - לגבי ההיערכות התקציבית בנושא הזה, ואני אעביר אותו לכל חברי הוועדה.
נטשה מיכאלוב: אם השאלה קשורה לתקנות של התחבורה, אני לא יכולה לענות, על שאלות אחרות - כן.
ציפי לבני: אני רוצה להגדיר את השאלה.
ציפי לבני: סעיף 17 מתייחס לתקנות שצריכות להיות מותקנות, כולל, למשל, החלטה על השתתפות במימון וביצוע ההתאמות.
ציפי לבני: זו החלטה על מימון שצריכה לקבל ביטוי גם באחד מסעיפי התקציב המונח על שולחן הכנסת.
אמנון רובינשטיין: נטשה מיכאלוב את רוצה לענות לזה?
נטע דורפמן: אני ממשרד האוצר, מהלשכה המשפטית.
נטע דורפמן: אנחנו בשלבי סיום של התקנת תקנות המימון, ויוקצה לזה תקציב כמובן.
אמנון רובינשטיין: בתקציב 2000 יש משהו שנוגע לחוק הזה?
נטע דורפמן: ודאי.
ציפי לבני: יש סעיף שבצדו הוצאה שקשורה לביצוע החוק?
אריאלה אופיר: יש חצי סעיף.
נטשה מיכאלוב: יהיה מענה תקציבי לנושא הזה בתקציב 2000, ברגע שיותקנו התקנות.
אמנון רובינשטיין: אני רושם לפני את הודעת האוצר, שבתקציב 2000 יהיה מענה תקציבי לחוק הזה.
ציפי לבני: מבחינת החוק הזה היחס למדינה הוא כאל מעביד.
ציפי לבני: מעבר לזה, וזה גם קורה כשאנחנו מדברים על נשים, יש התייחסות בחוק שירות המדינה (מינויים) למינויים של אנשים עם מוגבלויות.
ציפי לבני: השאלה היא עד כמה אנחנו עוקבים היום על קיום העניין, שזה החלק הכי פשוט.
ציפי לבני: המדינה יכולה לעשות תקנות, לתת הוראות, אבל היא קודם כול מעביד, ואתמול שמעתי את שר המשפטים, שדאג בוועדות ערר בנושאים שונים למיעוטים נוספים.
אמנון רובינשטיין: זו הערה מאוד חשובה.
אמנון רובינשטיין: המדינה כמעביד, לא קשור לחוק.
ציפי לבני: החוק דרך אגב מתייחס למעביד שראה כי בקרב עובדיו אין ביטוי הולם.
ציפי לבני: קודם כול, בואו, נראה מה קורה אצל המדינה כמעביד, לפני שאנחנו הולכים למעבידים אחרים.