GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעל דיין: חייבים לבחון האם זה חוזר לכנסת שמאשרת את משאל העם?
יעל דיין: האם אנחנו לוקחים את העז הזאת שהמצאנו בכנסת הקודמת ועושים אותה תחליף לכנסת?
יעל דיין: מה אנחנו עושים אם התוצאה היא לעומתית?
יעל דיין: איפה עומדת הכנסת, איפה עומדת הממשלה?
אמנון רובינשטיין: ברור כשמש משתי ההצעות וגם מההצעה של האופוזיציה שאם זה לא מתאשר במשאל עם אין הסכם.
ציפי לבני: לא, הממשלה הולכת.
טלב אלסאנע: זה אי-אמון של העם בממשלה.
יעל דיין: במשאל עם יש שתי אפשרויות: או שהוא בעד ההסכם ואז הוא מאשרר את החלטת הממשלה והחלטת הכנסת ברוב של חבריה, לדעתי זה מיותר; או שהוא נגד ואז הממשלה צריכה להתפטר, הכנסת צריכה להתפזר.
יעל דיין: ביחס למימון.
יעל דיין: מה קרה עם מפלגות שרצו על הנושאים האלה לבחירות ולא עברו את אחוז החסימה?
יעל דיין: הן קיימות ואני מניחה שהן עוד רשומות כמפלגות, כמו "הדרך השלישית".
יעל דיין: ה-RAISON D ETRE שלהן לכאן ולכאן היו הנושאים שעליהם אנחנו עומדים ללכת למשאל עם.
יעל דיין: אנחנו נאמר להם: אתם מפלגה שלא נכנסה לכנסת ה-15 ולפיכך לא תשתתפו בדבר שהוא המרכיב המהותי שלכם כמפלגה.
יעל דיין: אין לי פתרון לבעיה של מפלגות שרשומות כמפלגות ולא מיוצגות בכנסת.
אמנון רובינשטיין: נדון בנושא הזה באופן ספציפי.
אמנון רובינשטיין: נחליט בוועדה איזו צורה של מימון ואיך זה יהיה ואחר-כך תחליט מליאת הכנסת.
יעל דיין: אני מקווה שכל הנושא יגווע באבו ויביאו לנו הסכם טוב.
יעל דיין: מצדי אפשר להגדיל את מספר חברי הכנסת שיכולים לאשר הסכם ל-65.
אופיר פינס-פז: את רוצה שלום עם סוריה או לא?
יעל דיין: אתה שואל אותי ברצינות או בגלל שיש כאן תקשורת?
אופיר פינס-פז: את יודעת מה קרה בכנסת?
יעל דיין: לא, אני לא יודעת, אני גרתי בנהלל.
אופיר פינס-פז: אז תלמדי מה קורה בעמדת חברי הכנסת על נושא חוק רמת הגולן.
יעל דיין: איך אתה מדבר אלי?
יעל דיין: שואל אותי אם אני רוצה שלום עם סוריה?
יובל שטייניץ: בכל מקרה לא יהיה שלום עם סוריה, אולי הסכם מדיני.
יובל שטייניץ: גם בין טורקיה לסוריה אין שלום.
אמנון רובינשטיין: חבר-הכנסת טלב אלסאנע, בבקשה.
טלב אלסאנע: אין לי ספק שהעמדה של העם בעד השלום עם סוריה תהיה הרבה יותר טובה מהעמדה של הכנסת בהרכבה הנוכחי ויהיה לאהוד ברק יותר קל לעקוף את הקשיים של הקואליציה שלו על-ידי העברת ההכרעה לעם.
טלב אלסאנע: אם הוא יביא את הנושא לקואליציה שרנסקי יתחרה עם המפד"ל, המפד"ל יתחרו עם אחרים ואנחנו יודעים מה יש.
טלב אלסאנע: על-מנת לא לעמוד בפני קשיים הוא יכול להגיד שיש לו קואליציה להמשיך ארבע שנים אבל היא לא תקבל הכרעות לא נעימות, הוא יגלגל את זה לפתחו של העם מתוך רצון להפעיל את המכבש של שטיפת המוח מה גם שאני מאמין שהעם בעד השלום יותר מאשר הממשלה בהרכבה הנוכחי.
טלב אלסאנע: הצעת חוק יסוד: משאל עם היא לא נכונה לא מבחינה פוליטית ולא מבחינה משפטית.
טלב אלסאנע: אם היו מביאים את הסכם אוסלו וההכרה באש"ף להכרעה במשאל עם רוב העם היה נגד זה.
טלב אלסאנע: אני זוכר איזו דה-לגיטימציה נעשתה לערפאת, מה נאמר עליו ואיך האנשים ראו אותו.
טלב אלסאנע: אם זה היה אז לא היה מתקבל הרוב הדרוש.
טלב אלסאנע: אחרי שקיבלו את ההסכם היום זה דבר טבעי ומובן מאליו.
טלב אלסאנע: לכן להביא דבר פוליטי כזה לעם כשהם לא מתמצאים בהיבט הבטחוני והפוליטי זה לא נכון.
טלב אלסאנע: צריך לתת לכנסת ולממשלה שנבחרו וקיבלו את אמון העם לקבל את ההכרעות הנכונות.
טלב אלסאנע: איפה הכוח של הכנסת לחייב את העם?
טלב אלסאנע: בעובדה שהיא כאילו מייצגת את רצון העם.
טלב אלסאנע: העם נתן לה יפוי כוח: לכו, תקבלו החלטה ומה שתקבלו מחייב אותנו, אתם מייצגים את הרצון שלנו גם בענין של הסכם שלום.
טלב אלסאנע: אנחנו לא צריכים להגיד שאנחנו מביעים אי-אמון בעצמנו ולכן אנחנו מחזירים את המנדט לעם.
טלב אלסאנע: אני סבור שחוק יסוד זה הוא מיותר פוליטית וגם משפטית, אין בו צורך.
טלב אלסאנע: ניקח את התקדימים שהיו.
טלב אלסאנע: כבר היה הסכם שלום עם מצרים, החזירו את סיני ולא היה צורך במשאל עם; היה הסכם עזה ויריחו תחילה ולא היה משאל עם.
טלב אלסאנע: בנושא של הגולן יש בו ענין הריבונות והמלה "ריבונות" אומרת כאילו הריבונות הישראלית על הגולן זה אחד מעשרת הדיברות.
ראובן ריבלין: עכשיו אתה מדבר בתור העם הסורי.
טלב אלסאנע: רובי ריבלין אומר שהריבונות חלה וזו קריעת ים-סוף.
טלב אלסאנע: אבל לא אומרים שאחרי 1967 באו לכנסת ואמרו: אנחנו מחילים את המינהל והמשפט הישראלי על הגולן.
טלב אלסאנע: אני רוצה לומר לך שאם אסאד היה מצטרף לסאדאת ב-1978 בקמפ-דיוויד, אסאד היה מקבל אז את הגולן בלי משאל עם, בלי ויכוח, בקלי קלות.
טלב אלסאנע: סאדאת כתב בזכרונות שלו שהוא הלך לאסאד ואמר לו: הגולן כבר בכיס שלי, בגין ויתר על הגולן.
טלב אלסאנע: מה אתה בא להגיד לי עכשיו?
ראובן ריבלין: בעד איזה עם תצביע במשאל עם?
טלב אלסאנע: בענין המימון.
טלב אלסאנע: הסוגיה של השלום היא פוליטית והמפלגות הן שצריכות להחליט בסוגיות פוליטיות.
טלב אלסאנע: אם נרשה עמותות הן יצוצו כפטריות אחרי הגשם וזה יהפוך לביזנס.
טלב אלסאנע: לכן רק המפלגות צריכות להחליט בענין.
טלב אלסאנע: בענין הרוב הנדרש.
טלב אלסאנע: לאף אחד אין זכות או מנדט על השלום יותר ממישהו אחר.
טלב אלסאנע: אין אפשרות אחרת מאשר להשתמש במלה "גזעני" בענין הזה.
יוסף לפיד: ערבים ויהודים הם אותו גזע.
טלב אלסאנע: מי שרוצה לפסול לאום מסוים עוטה את זה בנימוק נחמד כזה.
טלב אלסאנע: זה לא נכון.
טלב אלסאנע: בשלום לא רק צד אחד נותן אלא הוא גם מקבל, אם אתה מוותר על שטח לא שלך אתה מקבל שלום.
טלב אלסאנע: אי-אפשר להגיד שאנחנו רוצים רוב מיוחד.
טלב אלסאנע: ברור מה הכוונה בזה וזה פסול.
טלב אלסאנע: צריך להבין שהאזרח הערבי והאזרח היהודי עמדתם שווה, רצונם שווה.
טלב אלסאנע: אני מקבל את הרוב היהודי שמכריע בשבילי ואתה לא רוצה לקבל רוב ערבי שיכריע בשבילך?
אמנון רובינשטיין: אני לא רוצה לדון בענין הזה.
אמנון רובינשטיין: חבר-הכנסת רובי ריבלין, בבקשה.
ראובן ריבלין: לא יכולתי להפעיל את שיקול דעתי כאשר בא חוק הראל בנושא רמת הגולן כי דעתי נגד משאל עם היתה ברורה אבל המשמעת הסיעתית היתה חזקה עלי ולא יכולתי לפעול כמו שפעל חבר הכנסת דאז ביילין כאשר הוא לא הצביע בעד החוק הזה.
ראובן ריבלין: הצבעתי בעד החוק הזה כי ראיתי אותו כנושא פוליטי.
ראובן ריבלין: הבעיה שמתעוררת בנושא של משאל עם במדינת ישראל היא קודם כל הגדרה מה הוא "עם"?
ראובן ריבלין: האם מדינת ישראל היא מדינת עם אתני, או מדינת עם אזרחי?
ראובן ריבלין: כשאנחנו שואלים משאל עם האם אנחנו מבקשים להכריע לפי סעיף 7 בחוק יסוד: הכנסת שקובע כי אין מפלגה שיכולה להירשם אם היא שוללת את מדינתו של העם היהודי כמדינת העם היהודי.
ראובן ריבלין: כאשר אנחנו משתמשים במושג "עם" אנחנו פותחים שאלה רצינית במה שקשור לנושא שאנחנו מדברים עליו.
ראובן ריבלין: כמובן שהעם הוא עם אזרחי, ומדינת ישראל היא מדינתו של העם היושב בישראל, פירושו, של מספר עמים לפי ההגדרות האתניות.
ראובן ריבלין: נשאלת השאלה: האם לא די לנו כאשר אנחנו קובעים משאל עם אחת לארבע שנים בו נקבע הרכב הכנסת שהיא הריבון?
ראובן ריבלין: כל דבר שאנחנו מערערים עליו בנושא זה מביא אותנו לשאלה רצינית: האם כאשר נבוא למשאל עם לשלילת סעיף 7 במובן זה של מדינת ישראל כמדינתו של העם היהודי, אנחנו נכנסים לדבר שלא נדע איך לצאת ממנו?
ראובן ריבלין: האם אנחנו יכולים להגביל ממשלה – שנבחרה במדינת ישראל בצורה חוקית – בשיקוליה בהתאם למנדט שהיא קיבלה?
ראובן ריבלין: בכל עת כאשר אנחנו חושבים שהיא פעלה לא נכון אנחנו יכולים להגיש נגדה אי-אמון ולהכריע בזה.
ראובן ריבלין: בחוק הבחירה הישירה היום ברוב של 61 הולכים לבחירות על נושא זה.
ראובן ריבלין: מבחינת הרעיון האם זה יותר חשוב מאשר משאל עם באחריות של הכנסת כשהיא קיבלה עצמה להגן על הדברים העקרוניים?
ראובן ריבלין: אם משאל העם יתקבל יכול להיות שהראל או קהלני יהפכו מייד להיות ראש הממשלה.
ראובן ריבלין: יש כאן בעיה מרכזית בזה שהם ביקשו את אמון הציבור בנושא שעליו הם דיברו על-מנת להכניס אותם לכנסת אבל הם לא נכנסו לכנסת.
ראובן ריבלין: זו בעיה בנושאים הטכניים והלוגיסטיים: מי באמת יוכל להתמודד במשאל עם?
ראובן ריבלין: למשל, מפלגתי שפתאום החליטה לשנות את עמדתה ממה שהציגה במצע לפני הציבור והיא עוברת לצד האחר כשאני נשאר במקום מתוך מחשבה שרוב הציבור שבחר בעד מפלגתי ובעדי אוחז בעמדה המקורית.
ראובן ריבלין: האם מפלגתי תעשה שימוש באותם כספים שהיא תקבל כמפלגה שזכאית למימון מפלגות גם במשאל עם בניגוד לדעת בוחריה שבחרו אותה לאותה כנסת שעל-פי הרכבה היא מקבלת את המימון?
ראובן ריבלין: זו שאלה מרכזית.
ראובן ריבלין: אם מדובר על משאל עם אד-הוק, אם אנחנו צריכים להכריע בנושא אחד אנחנו צריכים למצוא את המכניזם לפיו נוכל לצאת מזה.
ראובן ריבלין: אני מתפלל שנמשיך לדון בנושא משאל עם שנים רבות.
ראובן ריבלין: חבר-הכנסת טלב אלסאנע, לפי כל חוק בינלאומי לא היתה מלחמה יותר צודקת ממלחמת ששת הימים וכיבושה של רמת הגולן היתה מלחמת מגן על-פי כל כלל.
טלב אלסאנע: אפילו לפי הגירסה הזאת זה לא מקנה לכם ריבונות.
ראובן ריבלין: לעולם לא היתה מלחמת מגן יותר צודקת ממלחמת ששת הימים.
ראובן ריבלין: לפי כל כלל בינלאומי התוצאות של המלחמה יכולות לכלול גם סיפוח שטח.
ראובן ריבלין: לעומת ירושלים ויהודה ושומרון ששוחררו, הגולן נכבש ובצדק.
אמנון רובינשטיין: חבר-הכנסת אברהם רביץ, בבקשה.
אברהם רביץ: אני לא חושב שהאבות המולידים של חוק משאל עם בגולן ישמחו כל כך עם הנולד שלהם בעתיד.
אברהם רביץ: אנחנו צריכים לזכור את השתלשלות הענין.
אברהם רביץ: הצעת החוק הראשונה שלא התקבלה בכנסת היתה עם רף.
אברהם רביץ: אלה שהביאו את החוק והביעו את רצונם לשמור על רמת הגולן במסגרת מדינת ישראל היו בטוחים שאם יוחק חוק של משאל עם ויהיה רף של רוב בעלי זכות הבחירה במדינת ישראל זה יוכל להוות כמו שאמרת שלייקעס, אם חלילה הכנסת מחליטה על מסירת רמת הגולן אז יש עוד הזדמנות.
אברהם רביץ: המצב שהתהווה הוא שהחוק שלפנינו הוא ללא רף.
אברהם רביץ: חבר-הכנסת דני נווה, אני לא חושב שדווקא בכנסת הנוכחית תצליח להעביר תיקון לחוק הזה שיהיה עם רף בעוד שבכנסת הקודמת לא הצלחת.
אברהם רביץ: מדוע עולה בדעתך שבכנסת הזאת, כאשר השלטון התחלף, בכל זאת תשיג רף?
אברהם רביץ: אז עולות התמיהות שהעלה חבר-הכנסת יובל שטייניץ, הממשלה תרגיש את עצמה חופשית במידה רבה מאחריות כי העם החליט.
אברהם רביץ: אלה שהציעו אז את החוק יאמרו או אומרים לעצמם "יצא שכרו בהפסדו".
אברהם רביץ: לכן צריך לקחת בחשבון את ההיסטוריה של הענין הזה ולקראת מה הולכים.
ראובן ריבלין: מי יחליט שזה בהפסדו?
ראובן ריבלין: הרי לא יפנו שוב אל העם.
אברהם רביץ: יש עוד שאלות מעניינות.
אברהם רביץ: חברת-הכנסת יעל דיין העלתה את השאלה מה יקרה אם העם יחליט שהוא לא מקבל את ההסכם.
אברהם רביץ: הייתי פעם חבר בקואליציה ויש לה טבע משונה שהיא לא כל כך מהר מתפטרת והם יגישו את זה עוד פעם ועוד פעם.
ציפי לבני: החוק יכול לקבוע שאי-אישור כמוהו כהפלת הממשלה.
אברהם רביץ: מותר לנו להפנים לעצמנו שלא כל דבר שנראה לנו שהוא מאוד חשוב נגיד שהוא חוק יסוד.
אברהם רביץ: חבר-הכנסת ריבלין אמר בקריאת ביניים שאם זה לא יהיה חוק יסוד זה פוגע בכנסת.
אברהם רביץ: הרי זה בדיוק הפוך.
אברהם רביץ: כל חוק יסוד מעצם היותו כזה פוגע בכנסת אלא אם יאמרו משפטנים שאי-אפשר להעביר דבר אלא בחוק יסוד.
אברהם רביץ: דעתי קצרה מלהבין זאת.
אברהם רביץ: דבר אחרון שחשוב מבחינתי.
אברהם רביץ: אנחנו משתדלים לחיות בצוותא למרות שאנחנו חברה מורכבת מאוד, מעורבת וגם מסוכסכת ולכל מיני נושאים יש רוב כזה או רוב אחר בעם, כל אחד מרגיש שהוא יודע מה הוא רוצה.
אברהם רביץ: אנחנו מצליחים לחיות יחד 50 שנה לא תמיד בהצלחה שאנחנו גאים בה אבל זה נותן לנו אפשרות לחיות.
אברהם רביץ: נניח שיעלה נושא חשוב כמעט כמו אמנת מאסטריכט, או נושא כמו דת ומדינה שיהיה יותר חשוב אחרי שנעבור את השלבים של השלום וההסכמים, אם נעבור אותם, זה יהיה נושא יותר חשוב מאשר הצטרפותו של עם ישראל לברית נאטו.
אברהם רביץ: אם יהיה לנו חוק יסוד כללי למשאלי עם מי יעצור בעדנו מבחינה מוסרית?
אברהם רביץ: אז נגיע לבוקה ומבולקה.
אברהם רביץ: אני יכול להביא בפניכם כל כך הרבה נושאים במחלוקת שרוב העם עם מספיק כסף יממן זאת.
אברהם רביץ: תבוא עוד חבורה שתממן מין חוקה לישראל – כמו שזה נעשה – והיא העבירה כל דבר בניגוד לרצון רוב חברי הכנסת.
אברהם רביץ: חוץ מאמנון רובינשטיין שהאמין בזה ועוד כמה חברים כל חברי הכנסת היו תחת טרור שהושפע מהון עתק שהגיע מארצות חוץ כדי לסדר לנו את החיים הדמוקרטיים.
יובל שטייניץ: אנחנו כל הזמן תחת טרור של משפחות ששולטות בתקשורת.
אברהם רביץ: היום נגזר עלינו שיש חוק משאל עם לגבי רמת הגולן ולא הייתי מציע לנו להרחיב אותו בשום דבר אלא רק בדברים הנראים לנו חשובים אד-הוק כפי שהוחק – אני לא מתלהב ממנו – למען רמת הגולן.
אמנון רובינשטיין: שר המשפטים רוצה להשיב, בבקשה.
יוסי ביילין: בדיון הזה השאלה חוזרת לדוכתא האם הענין הוא נכון או לא.
יוסי ביילין: אני מודיע לכם באופן אישי שאם מחר בבוקר הכנסת מחליטה לבטל את הרעיון של משאל עם אני אהיה מאושר אבל זה לא יהיה, החוק קיים וכממשלה אנחנו מחוייבים לו.
יוסי ביילין: לכן הכנו את החוק שלפי דעתנו גם עונה על אותו חוק שהתקבל לא מכבר בכנסת וחילק אותנו בתוך המפלגות.
יוסי ביילין: המפלגה שלי היתה מחולקת בהצבעה כי לא היתה משמעת סיעתית, רובנו הצבענו נגד, חלק הצביע בעד.
יוסי ביילין: החוק הזה מחייב חוק יסוד.
יוסי ביילין: לכל מי שמציע את השינויים אני אומר שאין הצדקה לחוק יסוד בנושא משאל עם אבל כאן יש חוק יסוד.
יוסי ביילין: אני משוכנע שאין הצדקה לרף.
יוסי ביילין: גם אם מתכוונים למה שאמרה ציפי לבני וגם אם לא מתכוונים לכך זה יתקבל בסוף כך ודבר כזה לא יכול להתקבל.
יוסי ביילין: מי שיפתח את החוק ההוא יביא לבסוף לשינויים שהוא לא רוצה בהם, כל פתיחה תביא להרבה הסתייגויות שאת חלקן אתה רוצה ואת חלקן אתה לא רוצה.
יוסי ביילין: לדעתי עדיף ללכת כרגע על החוק ההוא כדי לנסות למזער את הנזק.
יוסי ביילין: אני הכי אובייקטיבי כי הצבעתי נגדו.
יוסי ביילין: להוציא אנשים מעטים סביב השולחן הזה, כמו טומי לפיד, שהתייחסו לכך שאולי כדאי לפתוח את החוק ליותר מאשר לענין המדיני, רוב הדוברים גם מסכימים שהחוק הוא לא טוב ואם הוא טוב הוא טוב רק לנושא המדיני.
יוסי ביילין: לפני 21 ימים הגשנו תזכיר שנמצא עכשיו לפני חברי הממשלה והגורמים השונים בתוך המערכת ובעוד שבועיים הוא יונח לפניכם.
יוסי ביילין: אחרי שהחוק יעבור בקריאה ראשונה אני מציע שתדונו בתזכיר הזה.
אברהם רביץ: אלה לא דברים של מה בכך, צריך שהוא יגיע לכאן לפני קריאה ראשונה.
יובל שטייניץ: דווקא ענין מדיני טהור לא צריך משאל עם.
יוסי ביילין: זו דעת מיעוט, הגישה היא שהנושא המדיני מצדיק את זה.
ראובן ריבלין: המשנה ליועץ המשפטי לממשלה אומר שלחוק יסוד בקריאה ראשונה לא צריך 61.
אמנון רובינשטיין: עד שלא נעביר את החוק - שחלק מאתנו כבר ראה - שחוקי יסוד ידרשו רוב כזה בקריאה שניה.
יוסי ביילין: כבר עשינו לזה סייג, חבר-הכנסת ריבלין.
יוסי ביילין: את הנושא של הבחירה הישירה העברנו ברוב קולות של הכנסת בקריאה הראשונה כי הבג"צ יכול להתערב בזה.
אמנון רובינשטיין: באחת הישיבות הקרובות נדון בזה.
אמנון רובינשטיין: המצב המשפטי היום הוא זה – אלא אם בג"צ יפסוק אחרת – שחוק יסוד יכול להתקבל לא ברוב של 61 אלא ברוב רגיל.
אמנון רובינשטיין: אנחנו רוצים לשנות אותו בהסכמה.
ראובן ריבלין: חייבים מייד לחוקק את חוק יסוד: החקיקה.
יוסף לפיד: יש פה בלבול כשלגבי כל חוק יש כללים אחרים, זה מוכיח שצריך לעשות חוק אחיד.
יוסי ביילין: אנחנו מדברים על שתי אופציות: אחת אוטומטית, האחרת לא אוטומטית.
יוסי ביילין: האופציה האוטומטית אומרת שאם הממשלה מחליטה על ויתור על שטח שנמצא בריבונות שלנו שהוחל בו המינהל והמשפט הישראלי, זה בא לכנסת, הכנסת צריכה לאשר את זה ברוב מיוחד ואז זה חייב לעבור למשאל עם כי בלי זה ההחלטה לא תקפה.
יוסי ביילין: במשאל העם זה עובר עם רוב המשתתפים.
יוסי ביילין: זה החוק המקורי וזו גם ההצעה שלנו.
יוסי ביילין: האופציה השניה הלא אוטומטית – זה לא החוק המקורי – מאמצת את הנורמות של החוק המקורי גם כאשר זה וולונטרי.
יוסי ביילין: הממשלה צריכה להחליט שמכיוון שמדובר בקביעה של גבולות היא מביאה את זה למשאל עם וגם אז זה עובר דרך הכנסת.
יוסי ביילין: לפי ההצעה שלנו הממשלה לא קופצת מעל הכנסת.
יוסי ביילין: הממשלה מביאה את זה לכנסת, הכנסת מקבלת את זה בהחלטה של רוב חבריה ורק אז זה עובר למשאל עם שצריך להתקבל ברוב המשתתפים.
יוסף לפיד: אם הכנסת מחליטה באופן שלילי?
יוסי ביילין: זה נופל, זה לא עובר למשאל עם.
יוסי ביילין: זו ההצעה שלנו, היא מאוד הוגנת והולכת עם הראש של החוק המקורי.
יוסי ביילין: לגבי השאלה שהעלתה חברת-הכנסת ציפי לבני איך עושים מניפולציות עם השאלות - זה ירד.
יוסי ביילין: לפי ההצעה שלנו זה יהיה: "כן" או "לא" אחרי הסכם.
יוסי ביילין: בשאלה על מאסטריכט ההסכם צורף.
יוסי ביילין: אפשר להגיד: ההסכם המצורף או ההסכם שקראת אתמול ב"דבר" עליו אתה צריך להשיב "כן" או "לא".
יוסי ביילין: לגבי הנושא של המימון.
יוסי ביילין: כמו שהרב רביץ אמר קודם אני לא בטוח שמי שהציע את זה אז שמח על כך היום באותה מידה.
יוסי ביילין: נכון שזה נוצל במידה רבה על-ידי השמאל כי יכולנו להגיד: הרי יש כבר משאל עם, מה אתם רוצים מאתנו?
יוסי ביילין: בנושאים האלה אנחנו חיים בהפוך על הפוך.
יוסי ביילין: כולי עדיין נגד משאל עם, אני חושב שזה מוטעה מה שעשו.
יוסי ביילין: אני גם לא בטוח שזה לטובת השמאל כי בכל רגע בהיסטוריה נדמה למישהו שזה לטובת מישהו אחר.
ציפי לבני: כשמדובר בוויתור על שטחים ריבוניים קשה לי לראות איך זה לטובת הימין.
יוסי ביילין: לא היית כאן כשהימין קפץ מרוב אושר כשהוא העביר את זה כאילו בזה הוא גמר את הענין.
יוסי ביילין: בענין המימון.
יוסי ביילין: הרי לא תמנעו מהעמותות לעשות פעילות.
יוסי ביילין: אני מניח שגוש אמונים, שלום עכשיו, מועצת רמת הגולן וכל מי שיש לו יד ורגל בנושאים המדיניים יעשה מאמצים ציבוריים גדולים מאוד כדי לומר "כן" או "לא" למשאל.
יוסי ביילין: אנחנו מציעים שלא רק שנשאיר לעמותות לאסוף את הכוחות והכספים שלהן – כמו שזה יקרה בין כה וכה – אלא מעל לזה אנחנו גם ניתן כסף למפלגות כאשר החלוקה היא לא לפני בחירות ולא בענין מפלגתי.
יוסף לפיד: יש לי הצעה מעשית שמיושמת לגבי בחירות ותחשבו עליה והיא: חובת תשדירי שירות בעד או נגד ויהיה פורום שבו מדובר על זה.
יוסי ביילין: חלק מהביקורת המוצדקת שלנו על משאל עם היא דה-גולית.
יוסי ביילין: מה שקרה בשנים האחרונות, בעיקר סביב הקהיליה האירופית, הוכיח שגם בנורבגיה, בשווייץ, גם לגבי מאסטריכט הראשון בדנמרק היו הצבעות נגד הממשלה.
יוסי ביילין: הממשלה היא לא גוליסטית ולא עשתה מה שעשה בזמנו דה-גול גם כאשר הוא איים בהתפטרות.
יוסי ביילין: אני לא חושב שיש כאן סכנה כזאת אבל אולי אפשר לחייב משדרים מהסוג הזה כדי שקול מסוים לא ייעלם.
יוסי ביילין: קודם רציתי לספר סיפור שקשור להתפטרות של ממשלות על רקע של משאלי עם ולצערי לא אוכל לספר אותו.
יוסי ביילין: בסך הכל נדמה לי שבהצעת החוק שלנו אנחנו יותר צנועים וסגורים על ההצעה הספציפית.
יוסי ביילין: משום החשיבות שכולנו מייחסים לכנסת, גם אם זה מפתה להרחיב את החוק לעוד דברים שכרו יצא בהפסדו.
יוסי ביילין: מה שלא יהיה אני מציע שההחלטה של כולנו תלך על משהו מינימלי וצנוע שמחייב לאותו רגע היסטורי שבו נצטרך להחליט איך אנחנו מגיעים להסדר עם השכנים שלנו ולא נפתח את זה עוד יותר.
ראובן ריבלין: כבוד השר, הואיל ונתת פתח ללכת בכל זאת בדרך החקיקה, מה עמדת משרד המשפטים לגבי המנגנון שיקבע האם הממשלה הולכת בהתאם לתוצאות משאל העם, או לא בכגון זה: מגישים הסכם שלום מותנה בתנאים כאלה ואחרים והשאלה היא האם הצד האחר יישם אותם או לא.
ראובן ריבלין: כאשר ממשלה מחליטה וכנסת מפקחת או מקבלת החלטות יכולים להתכנס באותו יום ולשנות את החלטת הכנסת שהתקבלה קודם בגלל שינוי נסיבות.
ראובן ריבלין: מה קורה במנגנון משאל העם?
ראובן ריבלין: אני שואל את השאלה הזאת בתור חבר הכנסת יוסי ביילין ואתה תענה בתור השר.
יוסי ביילין: אני מותיר אתכם בידי אנשי משרד המשפטים, אני מתנצל שעלי ללכת.
אמנון רובינשטיין: מר שופמן, תתייחס לשאלה שנשאלה כאן.
אמנון רובינשטיין: סעיף 4 לחוק הקיים אומר: "תחילתו של סעיף 3" – הסעיף על משאל עם – "ביום תחילת תוקפו של חוק יסוד אשר יסדיר את עריכתו של משאל עם".
אמנון רובינשטיין: אם הכנסת רשאית להתעלם מסעיף 4 לא עשינו כלום.
עו"ד יהושע שופמן: הכנסת רשאית להתעלם מסעיף 4 והממשלה באה עכשיו עם ההצעה בגלל שיש מחוייבות ציבורית לממשלה.
עו"ד יהושע שופמן: ההסכם שיש בו גם ויתור על ריבונות בא אל הכנסת.
עו"ד יהושע שופמן: אם הוא מאושר ברוב של 61 – הוא מאושר, אם לא – לא וזה סוף פסוק גם לפי המינהל וגם לפי החוק.
עו"ד יהושע שופמן: הערה לחבר-הכנסת נווה.
עו"ד יהושע שופמן: לפני שאנחנו בודקים את המצב בעולם על רוב ועל רף אני מציע לקרוא את החומר במקור ולא רק בעיבוד של גורם זה או אחר.
עו"ד יהושע שופמן: המצב באירלנד, למשל, הוא רף של אומרי "לאו" ולא של אומרי "הן".
עו"ד יהושע שופמן: אם יש יותר אומרי "לאו" מאשר יותר אומרי "הן" אבל הם לא 33% מכלל האוכלוסיה – זה הולך לכיוון החיובי.
עו"ד יהושע שופמן: באיטליה זה ביטול חוק ולכן זה רק אומרי "לאו".
עו"ד יהושע שופמן: בדנמרק זה ביטול חוק ורק אומרי "לאו" חוץ מתיקון חוקה שם זה רק אומרי "הן" וברירת המחדל היא החוקה הקודמת אבל שם זו לא שאלה האם יהיה שלום או לא, או שיצאו מן השטחים או לא יצאו מן השטחים.
עו"ד יהושע שופמן: אם אני עובר על הרשימה של 31 מדינות - מלבד מדינות ארצות-הברית שם בחלק מהמדינות עוקפים את המחוקק, העם הוא מחוקק, ומעלים שם 10 או 20 הצעות בשנה בנושאים ביזאריים - ומנכה את המקרים ההיסטוריים ורף של אומרי "לאו", שזה הפוך ממה שאתה מציע, אני נשאר לפי החישוב שלי עם גמביה, ליטא ורוסיה, אותן עוד לא בדקנו.
עו"ד יהושע שופמן: עד הישיבה הבאה נבדוק גם אותן.
דני נוה: ראוי שחברי הכנסת שאינם נמצאים פה ישמעו את ההסבר המשפטי למה אנחנו רוצים שזה יהיה בחוק יסוד.
אמנון רובינשטיין: בפעם הבאה.
אמנון רובינשטיין: הנושא שלנו הבוקר הוא הצעת חוג להגנת מעגלים משולבים, התש"ס1999-.
אמנון רובינשטיין: מי מציג את החוק?
אמנון רובינשטיין: בחוק זה – "מעגל משולב" – מוצר, בצורתו הסופית או בצורת הביניים שלו, שמתקיימים בו שני אלה: (1) רכיביו, אשר לחות אחד מהם הוא אלמנט פעיל, והקישורים ביניהם, כולם או חלקם, משולבים בתוך או על גבי שכבה או שכבות של חומר.
אמנון רובינשטיין: (2) המוצר מיועד לבצע פעולה אלקטרונית.
אמנון רובינשטיין: "טופוגרפיה" – מערך צורתו התלת ממדית של מעגל משולב, או מערך צורה תלת ממדית שהוכן לשם ייצור מעגל משולב, בכל דרך שבה הוא מבוטא או מקובע.
אמנון רובינשטיין: "מועד היצירה" של הטופוגרפיה – המועד שבו קיבלה הטופוגרפיה ביטוי בכתב או קובעה בתבנית מוחשית.
אמנון רובינשטיין: "חוג הפטנטים" – חוק הפטנטים, התשכ"ז1967-.
אמנון רובינשטיין: יש הערות לגבי ההגדרות של מעגל משולב?
אמנון רובינשטיין: (א) הוראות חוק זה יחולו על טופוגרפיה מקורית, אשר מתקיים בה אחד מאלה: (1) יוצרה, במועד יצירתה, היה אזרח ישראלי או תושב ישראל.
אמנון רובינשטיין: (2) יוצרה הוא אדם או תאגיד שהיה לו בישראל, במועד יצירתה, מפעל פעיל ליצירת טופוגרפיות או לייצור מעגלים משולבים.
אמנון רובינשטיין: (ב) שר המשפטים רשאי להורות בצו כי הוראות חוק זה, כולן או מקצתן, יחולו על טופוגרפיה מקורית שאין מתקיימות בה הוראות סעיף קטן (א), אם הדבר נקבע באמנה בינלאומיות ישראל צד לה.
אמנון רובינשטיין: כלומר, אין לי שיקול דעת אלא אם האמנה מרשה לו.
אמנון רובינשטיין: סעיף 1 ו2- אושרו לקריאה שנייה ושלישית.
אמנון רובינשטיין: 3.
אמנון רובינשטיין: דרישת המקוריות.
אחד מאלה: (1) היא פרי פיתוח עצמאי של יוצרה, ובמועד יצירתה לא הייתה מקובלת בשימוש בקרב העוסקים ביצירת טופוגרפיות או בייצור מעגלים משולבים.
אחד מאלה: (2) היא כוללת שילוב של רכיבים וקישורים מקובלים בשימוש, ובלבד שהשילוב במכלול עונה על דרישת המקוריות שבפסקה (1).
אחד מאלה: סעיף 3 אושר לקריאה שנייה ושלישית.
אחד מאלה: 4.
אחד מאלה: הבעל הראשון של הטופוגרפיה.
אחד מאלה: (א) יוצר הטופוגרפיה הוא הבעל הראשון של הטופוגרפיה.
אחד מאלה: (ב) נוצרה הטופוגרפיה על ידי עובד עקב שירותו ובתקופת שירותו אצל המעביד, ייחשב המעביד כיוצר הטופוגרפיה, אלא אם כן נקבע אחרת בחוזה ביניהם.
אחד מאלה: סעיף 4 אושר לקריאה שנייה ושלישית.
אחד מאלה: 5.
אחד מאלה: העברה ורשיון – דרישה בכתב.
אחד מאלה: חוזה להעברת זכויות בטופוגרפיה או להענקת רשיון לניצול הזכויות בטופוגרפיה ייעשה בכתב.
אחד מאלה: זה בהתאם להוראות האמנה?
אמנון רובינשטיין: סעיף 5 אושר לקריאה שנייה ושלישית.
אמנון רובינשטיין: מהות הזכות הבלעדית.
אמנון רובינשטיין: לבעל הטופוגרפיה הזכות הבלעדית לעשות או להרשות לאחר לעשות בטופוגרפיה, כל אחת מהפעולות המפורטות להלן: (1) העתקת הטופוגרפיה או חלק ממנה, לרבות בדרך של גילום הטופוגרפיה במעגל משולב.
אמנון רובינשטיין: (2) יבוא, מכירה או הפצה אחרת למטרות מסחר, של – (א) הטופוגרפיה.
אמנון רובינשטיין: (ב) מעגל משולב שבו מגולמת הטופוגרפיה.
אמנון רובינשטיין: (ג) חפץ המכיל מעגל משולב כאמור בפסקת משנה (ב) וזאת רק כל עוד מכיל החפץ העתקה של הטופוגרפיה שנעשתה תוך הפרת פסקה (1).
אמנון רובינשטיין: גילום הטופוגרפיה במעגל משולב, זה בעצם שכפול.
אמנון רובינשטיין: סעיף 6 מאושר לקריאה שנייה ושלישית.
אמנון רובינשטיין: טופוגרפיה מקורית אחרת.
אמנון רובינשטיין: לבעל הטופוגרפיה לא תהיה זכות ביחס לכל אחד מאלה: (א) טופוגרפיה מקורית אחרת שנוצרה על סמך ניתוח והערכה של הטופוגרפיה.
אמנון רובינשטיין: (ב) טופוגרפיה מקורית זהה שנוצרה באופן עצמאי.
אמנון רובינשטיין: סעיף 7 מאושר לקריאה שנייה ושלישית.
אמנון רובינשטיין: 8.
אמנון רובינשטיין: מיצוי זכויות.
אמנון רובינשטיין: הוראות סעיף 6(2)(ב) ו-(ג) לא יחולו לגבי מעגל משולב אשר נמכר או הופץ על ידי בעל הטופוגרפיה או בהרשאתו בישראל או מחוץ לישראל.
אמנון רובינשטיין: סעיף 8 מאושר לקריאה שנייה ושלישית.
אמנון רובינשטיין: תקופת ההגנה.
אמנון רובינשטיין: (א) תחילתה של הזכות הבלעדית בטופוגרפיה על פי חוק זה, במועד יצירת הטופוגרפיה.
אמנון רובינשטיין: (ב) הזכות הבלעדית בטופוגרפיה תפקע במועד המוקדם מבין אלה: (1) בתום עשר שנים מהמועד שבו נמכרו או הופצו כדין לראשונה, באופן מסחרי, בישראל או מחוץ לישראל, הטופוגרפיה או מעגל משולב שבו מגולמת הטופוגרפיה.
אמנון רובינשטיין: (2) בתום חמש עשרה שנים ממועד יצירת הטופוגרפיה.
אמנון רובינשטיין: סעיף 9 מאושר לקריאה שנייה ושלישית.
אמנון רובינשטיין: הפרת הזכות הבלעדית – עוולה.
אמנון רובינשטיין: (ב) הפרת הזכות הבלעדית היא עוולה בנזיקין ופקודת הנזיקין (נוסח חדש) תחול עליה כפוף להוראות חוק זה.
אמנון רובינשטיין: סעיף 10 מאושר לקריאה שנייה ושלישית.
אמנון רובינשטיין: פעולות מותרות.
אמנון רובינשטיין: על אף הוראות סעיף 10, מותר לבצע את הפעולות המנויות בסעיף זה בלא הרשאת בעל הטופוגרפיה ובלא תשלום: (1) כל פעולה ביחס לחלקים בלתי מקוריים של הטופוגרפיה.
אמנון רובינשטיין: (2) העתקה למטרות פרטיות.
אמנון רובינשטיין: (3) העתקה לצורך הערכה, ניתוח, מחקר או הוראה.
אמנון רובינשטיין: (4) יצירת טופוגרפיה מקורית אחרת על סמך ניתוח והערכה של הטופוגרפיה.
אמנון רובינשטיין: סעיף 11 מאושר לקריאה שנייה ושלישית.
אמנון רובינשטיין: 12.
אמנון רובינשטיין: אי ידיעה על הפרה.
אמנון רובינשטיין: (ב) על אף האמור בסעיף קטן (א), חייב מי שביצע את הפעולות האמורות לשלם לבעל הטופוגרפיה תמלוגים סבירים בעבורן, וזאת החל ביום שקיבל הודעה כי המעגל המשולב מהווה העתקה מפרה.
תמיר אפורי: המסחר והעותקים.
תמיר אפורי: אנחנו כמובן לא נאמר שאדם שקנה מעגל משולב תהיה לו זכות להעתיק אותו.
תמיר אפורי: פה תום הלב או אי-תום הלב לא יסייעו לו.
תמיר אפורי: זה לכל היותר יסייע לו לעשות פעולות מסחריות במה שהוא כבר קנה או הזמין.
תמיר אפורי: לכן הפעולות של סעיפים 6(2)(ב) ו-(ג) הן הפעולות.
אמנון רובינשטיין: אנחנו נשאיר את זה לשיקול דעתם כדי שהם יבדקו בדיקה נוספת.
אמנון רובינשטיין: בינתיים אני ראיתי סקירה בעיתון צרפתי על שוק הגניבות וישראל בכלל לא הופיעה שם.
אמנון רובינשטיין: 13.
אמנון רובינשטיין: הגבלת הזכות הבלעדית.
אמנון רובינשטיין: (ב) שר במשמעותו בפרק ד' לחוק הפטנטים רשאי להתיר ניצול הזכויות בטופוגרפיה לטובת המדינה, ולעניין זה יחולו הוראות חוק הפטנטים בשינויים המחויבים.
אמנון רובינשטיין: יש הערות לגבי סעיפים 14, 15 ו16-?
שלמה שהם: הראיות להוכחת העניין הזה גם בלי תפיסה, צילום, העתקה וכולי.