GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עו"ד ריצ'רד לוטי: החוק הלך בדרך הזאת.
עו"ד ריצ'רד לוטי: אם תשימו לב הושמטו כל סעיפי המשנה מה מהווה ניצול לרעה, לא נשמט סעיף 19(2) בחוק הפטנטים שעוסק בסירוב בעל הפטנט לתת רישיון.
עו"ד ריצ'רד לוטי: לכאורה, אם אני לא מייצר את התרופה בארץ שלי אלא רק מייבא אותה לארץ די שחברה כלשהי תבוא אלי, תבקש ממני רישיון, ואני אסרב ואז אוכל לקבל רישיון.
עו"ד ריצ'רד לוטי: לא זו הכוונה.
עו"ד ריצ'רד לוטי: הכוונה היא כפי שקבע השופט וינוגרד בפסק דין "אוליבטי" שהתנאים מצטברים, כלומר, צריך להיות אלמנט של ניצול לרעה.
עו"ד משה גולדברג: אני מסכים לעמדתך בענין רישיון הכפייה אבל אינני מסכים לעמדתך בענין התיקון ל"תעשייתי".
אמנון רובינשטיין: בבקשה, גב' חנה קלדרון.
עו"ד חנה קלדרון: להערה האחרונה של עורך דין לוטי.
עו"ד חנה קלדרון: כתוב שם בפירוש שזה רק אם הוא מציב תנאים בלתי הוגנים.
עו"ד חנה קלדרון: אני תומכת בזה שיישאר הניסוח הקיים.
עו"ד חנה קלדרון: הייתי רוצה לדבר על סעיף 50(ב) באספקט אחר.
עו"ד חנה קלדרון: מופיע שם מונח לא מתאים "הנדרש".
עו"ד חנה קלדרון: הערה להליך הקשור בהוכחת התנאים שאומצו בסעיף 52 החדש.
עו"ד חנה קלדרון: יש להוכיח שני תנאים שההוכחה שלהם היא מאוד מסובכת וגם בית-המשפט צריך לשקול פעמיים שיקולים של סבירות.
עו"ד חנה קלדרון: זאת כאשר אמנת הטריפס נותנת אלטרנטיבה לאמץ תנאי פשוט יותר, קל יותר להוכחה וקל יותר לשיקול של בית-המשפט.
עו"ד חנה קלדרון: כרגע התנאי שיועבר הנטל הוא כפול: 1.
עו"ד חנה קלדרון: כשבעל הפטנט לא יכול היה לברר באמצעים סבירים.
עו"ד חנה קלדרון: המלה "סבירים" היא בעייתית בהליכים משפטיים לשני הצדדים כי בוודאי תוגש חוות דעת של מומחה מה זה "סבירים" ויהיה ויכוח אין-סופי.
עו"ד חנה קלדרון: 2.
עו"ד חנה קלדרון: התנאי השני מציב סבירות נוספת ונאמר:
עו"ד חנה קלדרון: קיימת סבירות גבוהה שהמוצר הזהה נוצר בתהליך המוגן בפטנט.
עו"ד חנה קלדרון: חבל להכניס דבר כזה להליך משפטי שיסבך את הענין בצורה בלתי רגילה.
עו"ד חנה קלדרון: בסעיף 34 באמנה יש אלטרנטיבה שכל שבעל פטנט צריך להוכיח הוא שאותו מצב שהוא לא תבע אותו בפטנט אלא רק המצב של התהליך הוא מצב חדש.
עו"ד חנה קלדרון: זאת שאלה עובדתית ואפשר להוכיח אותה בראיות.
אמנון רובינשטיין: זה נשמע לי סביר, קל להוכיח מוצר חדש?
עו"ד הווארד פולינור: בהסכם טריפס יש באמת שתי אופציות A ו-B ואת בוחרת ב-A שקל יותר להוכיח אותה.
עו"ד הווארד פולינור: האופציה B היא קצת לטובת הנתבע.
עו"ד הווארד פולינור: כל עוד רצינו בשלב זה קו מינימלי מנחה לטריפס זה בכל מקרה B.
אמנון רובינשטיין: אתה מקשה על המתדיינים בבית-המשפט.
עו"ד חנה קלדרון: התכוונתי לכך שקל להוכיח את זה מבחינה טכנית אבל בהרבה מקרים התובע לא יוכל להוכיח את זה כי הוא דורש פטנט על תהליך ויכול להיות שהמוצר של התהליך הזה כבר קיים מזמן והוא רק נתן תהליך חדש.
עו"ד חנה קלדרון: לא ראוי להגן על מוצר שהוא לא חדש.
עו"ד חנה קלדרון: לדעתנו האופציה שבחרתם תהיה בעייתית בדיון משפטי.
אמנון רובינשטיין: בבקשה, עורך-דין יעקב קלדרון.
עו"ד יעקב קלדרון: הגישה של לשכת עורכי הדין היתה עניינית ובלי שום אינטרס.
עו"ד יעקב קלדרון: אני מתייחס לסעיף 5(2).
עו"ד יעקב קלדרון: אם נשאיר את הביטוי "בכל תחום טכנולוגי" נהיה בבעיה רצינית.
עו"ד יעקב קלדרון: אנחנו מאמצים את מה שהציע קודם עורך דין לוטי.
עו"ד יעקב קלדרון: כיום אנחנו מתייחסים בעיקר למה שנקרא BUISNESS PLAINS .
עו"ד יעקב קלדרון: הסתבר שבערך מלפני שנה יש הגנה פטנטית על BUISNESS PLAINS ומבחינה זו זה לא תחום טכנולוגי.
עו"ד יעקב קלדרון: לא מדובר רק פסיקה בארצות-הברית אלא בפסיקות בעולם.
עו"ד משה גולדברג: בארצות-הברית יש ביקורת על הפסיקה הזאת ונאמר שם שאלה דברי הבל.
עו"ד משה גולדברג: דווקא ללשכת עורכי הדין יש אינטרס לתקן את התיקון הזה כי זה מוסיף הרבה פרנסה, הם יתחילו להגיש בקשות פטנטים על משחקי כדורסל ושעשועונים בטלוויזיה.
עו"ד ריצ'רד לוטי: עורך דין משה גולדברג צודק אבל ההגדרה הזאת יכולה להוציא תחומים שאנחנו צריכים להגן עליהם שאין עליהם ויכוח.
עו"ד ריצ'רד לוטי: למשל משחק חדש הוא נשוא תוכנה.
עו"ד ריצ'רד לוטי: היום אנחנו מגינים בפטנטים על משחקים באופן תדיר.
אמנון רובינשטיין: משחק חדש קשור לטכנולוגיה.
עו"ד ריצ'רד לוטי: זה פתוח לפרשנות.
אמנון רובינשטיין: מדובר על תעשייתי או טכנולוגי.
עו"ד יעקב קלדרון: הערה נוספת בקשר להשמטה של המלה "בחקלאות".
עו"ד יעקב קלדרון: לדעתנו ראוי להשאיר את המלה "בחקלאות" היות שבסעיף 27 (1) לטריפס אנחנו לא רואים שיש בעיה עם המלה הזאת.
עו"ד יעקב קלדרון: יש הרבה פטנטים שיש להם יישום בחקלאות, למשל שיטת דישון חדשה וזה אלמנט חקלאי שניתן ליישום בתעשייה.
עו"ד יעקב קלדרון: אם הטריפס לא דורש מאתנו להשמיט, למה לעשות זאת?
עו"ד טל בנד: כיוון שטריפס אמר ALL FIELDS OF TECHNOLOGY זה לא לתעשייה או חקלאות אלא גם לתעשייה, גם לחקלאות.
עו"ד יעקב קלדרון: צריך לתת בדברי ההסבר איזו הערה בענין הזה.
אמנון רובינשטיין: כשאציג את החוק בקריאה שניה ושלישית אציג זאת בדברי ההסבר.
עו"ד יעקב קלדרון: אני מתייחס לסעיף 121 לחוק הפטנטים בהשוואה להסדר בטריפס.
עו"ד יעקב קלדרון: אנחנו מבקשים ללכת בעקבות פסיקת בית-המשפט העליון כי זה דבר מאוד חשוב.
עו"ד יעקב קלדרון: אני מתייחס לסעיף 31 L (1) בטריפס, בעיקר ל-INVENTION CLAIMED כשהוא חוזר על כך פעמיים.
עו"ד יעקב קלדרון: לפי פסיקת בית-המשפט העליון לפני ארבע שנים, בפסק דין בערעור אזרחי 407/89, ... ח, 5, 691, פסק דין בענין של צוקור, הנשיא שמגר עשה דיכוטומיה - שבזמנו נראתה מוזרה אבל היום אנחנו רואים את הראש המכוון – בין המושג המצאה לבין מה שנתבע בפטנט.
עו"ד יעקב קלדרון: הוא עשה הבחנה וקבע שההמצאה יכולה להיות רחבה יותר במסגרת הפירוט, אבל צרה יותר במסגרת מה שאתה תובע.
עו"ד יעקב קלדרון: לכן, הצעתנו היא לשנות את סעיף 121 כי אין דבר כזה המצאה של פטנט – זה קורלטיבי למה שכתוב בטריפס – בעיקר לאור הפסיקה החדשה שהזכרתי.
הסיפא ולכתוב: דבר נוסף.
הסיפא ולכתוב: אנחנו סבורים שסעיף 120 לחוק הפטנטים חייב לעמוד על תילו.
הסיפא ולכתוב: יש כאן המלצה לבטל אותו.
הסיפא ולכתוב: אם נבחן את סעיף 30 לטריפס נראה שאין שום בעיה להשאיר את סעיף 120 כי אמנת הטריפס לא קובעת תנאי של ניצול לרעה – כפי שהוחק בזמנו בסעיף 117 - על-מנת להעניק רישיון כפייה.
הסיפא ולכתוב: סעיף 120 שנוגע כביכול במקרה פרטי ועוסק בסקטור הרפואי יש להשאיר אותו היות שיש בו ריכוך של הדרישה המחמירה בסעיף 117.
הסיפא ולכתוב: אם נקרא את סעיף 122 לחוק הפטנטים ואת סעיף 30 לטריפס נראה שאין האחד סותר את השני.
הסיפא ולכתוב: בדברי ההסבר נאמר כאילו שמדובר בפתרון גורף, אבל זה לא נכון.
הסיפא ולכתוב: צריך להשאיר את סעיף 120 כי לעתים מזומנות הדבר נחוץ בעיקר לדברים הקשורים בתחום הרפואה.
עו"ד ריצ'רד לוטי: סעיף 27 (1) לטריפס קבע איסור על המדינות לתת כל הוראה טריפסית שנותנת איזה שהוא יתרון או חסרון בתחום טכנולוגי ספציפי.
עו"ד ריצ'רד לוטי: טריפס לא עוסק בדברים מעבר לתחום הפטנטים.
עו"ד ריצ'רד לוטי: טריפס קובע 20 שנה על פטנט, כל מדינה רשאית לתת גם 25 שנה או 30 שנה.
עו"ד משה גולדברג: אבל למה זה תחום מסוים?
עו"ד משה גולדברג: אסור שתהיה אפליה.
עו"ד הווארד פולינור: ההבדל בין סעיף 120 הקיים לבין כל שטח אחר בקשר לרישיון כפייה הוא שבכל תחום אחר אתה צריך להמתין שלוש עד ארבע שנים עד שאתה יכול לבקש את רישיון הכפייה, אבל בתרופות אין תקופה שצריך להמתין עד שאתה יכול להגיש בקשה לרישיון כפייה.
עו"ד ארנן גבריאלי: ההבדל העיקרי הוא שלפי סעיף 120 אפשר לקבל רישיון כפייה לייבוא ולא רק לייצור.
עו"ד הווארד פולינור: כל עוד הטריפס אוסר עלינו לתת עדיפות לתחום אחד על פני תחום אחר החלטינו לבטל את סעיף 120.
אמנון רובינשטיין: אם סעיף 120 בוטל אז תהיה השפעה גם על הייבוא האלטרנטיבי?
עו"ד טנה שפניץ: מדובר על רישיונות כפייה בלבד.
עו"ד יעקב קלדרון: אני מתייחס לסעיף 31 (F) לטריפס ולסעיף 123 לחוק הפטנטים.
עו"ד יעקב קלדרון: היינו מבקשים שהנוסח ישונה: רישיון לפי פרק זה יינתן בעיקר לצורכי הבטחת האספקה לשוק המקומי.
עו"ד טנה שפניץ: אין הבטחת אספקה.
עו"ד טנה שפניץ: מה שאתה אומר זה עוד יותר צר.
עו"ד טנה שפניץ: כתוב שם SUPPLY .
עו"ד יעקב קלדרון: אני מתייחס לסעיף 5 (11) (ג).
עו"ד יעקב קלדרון: אנחנו מבקשים שייאמר: בהתחשב, בין השאר, בערך הכלכלי של הרישיון ושל הפטנט.
עו"ד אלן זיסבלט: מקובל.
עו"ד יעקב קלדרון: באותה רוח אנחנו מבקשים לתקן את 126א.
עו"ד טנה שפניץ: עשינו את זה.
אמנון רובינשטיין: בבקשה, מר לנדאו.
עו"ד גיורא לנדאו: אני מייצג מו"לים וגם מתמודד בפורום של נפגעי הפיראטים.
עו"ד גיורא לנדאו: אנחנו רואים את סעיף 41 לטריפס כסעיף סל של ENFORCEMENT OF INTELLECTUAL PROPERTY RIGHTS.
עו"ד גיורא לנדאו: כל החקיקה לא היתה נעשית אם המצב החוקי שאמור לסייע בפעולות האכיפה היה תקין.
אמנון רובינשטיין: סעיף 41 לטריפס הוא לא סעיף לחוק ישראלי, הוא קורא למדינות החברות להפעיל את החוק.
עו"ד גיורא לנדאו: בהצעת החוק הראשונית היו פרקים נפרדים לחוקים שעסקו באכיפה, בכינוס נכסים, בהגבלת סכומי הערבויות.
עו"ד גיורא לנדאו: כל זה יצא ונותרו הסעיפים של הארכת מתן פסק הדין, פירוט רב על סמכויות בית-המשפט, השמדת נכסים וכו'.
עו"ד טנה שפניץ: הענין של כונס נכסים יצא באופן זמני בלבד כי התעוררו בעיות.
עו"ד טנה שפניץ: זה דורש תיקונים לחקיקה.
עו"ד טנה שפניץ: זה קיים בחוק עוולות מסחריות.
עו"ד טנה שפניץ: קיבלנו הערות, אנחנו מעבדים את זה מחדש וזה ייכנס לחוק זכויות יוצרים.
עו"ד גיורא לנדאו: יש בעיה עם הנוסח הקיים שמדבר על המצב לאחר מתן פסק הדין של השמדת נכסים.
עו"ד גיורא לנדאו: הוכנסה דרישה לקבל אישור ממשטרת ישראל.
עו"ד גיורא לנדאו: שוחחתי על הענין עם הלפרין והוא הסכים אתי.
עו"ד גיורא לנדאו: אנחנו מדברים על מצב של שנה, שנתיים לאחר התפיסה ואז צריך להציג את כל הסטוק – זה יכול להיות קונטיינר או כמה פרטים – עד שהמשטרה תדון.
עו"ד גיורא לנדאו: אז המשטרה צריכה לקבל החלטה האם היא רוצה לנקוט הליך.
עו"ד גיורא לנדאו: אין שום סיבה לא להורות לשמור מספר דוגמאות מכל מוצר, להסריט בוידיאו.
עו"ד גיורא לנדאו: אין סיבה לייקר את הפרוצדורה עד שעוד גוף ביורוקרטי יטפל בזה.
עו"ד טנה שפניץ: יש בהצעה 30 יום.
עו"ד טנה שפניץ: מה אתם מציעים?
עו"ד גיורא לנדאו: לשמור דוגמאות.
עו"ד גיורא לנדאו: שהמשטרה תגיד כמה היא צריכה.
שלמה שהם: יש פסיקה מפורשת שמספיקים צילומים.
אמנון רובינשטיין: נדון בזה.
עו"ד גיורא לנדאו: יש דברים טכניים שקשורים למכס.
אמנון רובינשטיין: תעביר את זה אלינו בכתב.
עו"ד גיורא לנדאו: העברתי את זה בכתב.
עו"ד גיורא לנדאו: יש שאלה של ערבויות, של מועדים, ערעור על החלטת המכס.
רחל פשר: זו החלטה ממשלתית ואי-אפשר לערער עליה.
עו"ד טנה שפניץ: אפשר להגיש בג"ץ, ברוך השם, בינתיים לא ראיתי בזה בעיה.
עו"ד טנה שפניץ: הדבר הזה ייכנס במסגרת הרפורמה של בתי-המשפט.
אמנון רובינשטיין: החלטנו שהאפשרות להגיש בג"ץ בענין המכס מספיקה.
אמנון רובינשטיין: אנחנו לא רוצים עוד ערכאת ערעור, כעת זה יעבור לבית-משפט מחוזי ובכלל לא תהיה בעיה.
עו"ד ריצ'רד לוטי: שמעתם פה דיווחים על זיוף קלטות ומחשבים.
עו"ד ריצ'רד לוטי: אולי אתם לא יודעים שיש בעיה חמורה של זיוף תרופות, חומרי מזון וכימיקלים לחקלאות.
עו"ד ריצ'רד לוטי: הבעיה לא קטנה.
אמנון רובינשטיין: המשטרה תטפל בנושא.
עו"ד עמי פליישר: לגבי התיקון של BUISNESS END USERS האם כן או לא ועכשיו.
עו"ד עמי פליישר: מעבר לדרישות ספציפיות הטריפס אומר שצריך ליצור אווירה של הרתעה נגד מפירים.
עו"ד עמי פליישר: בתחום של BUISNESS END USERS אין היום הרתעה.
עו"ד עמי פליישר: נכון להיום אפשר לפרש את החוק לכאן ולכאן.
עו"ד עמי פליישר: אנחנו מבקשים שזה יהיה במסגרת הטריפס עם מנגנון מסוים.
אמנון רובינשטיין: אנחנו עושים הפסקה של שלוש דקות.
אמנון רובינשטיין: נשארים חברי הכנסת ונציגי המשרדים הממשלתיים.
אמנון רובינשטיין: מכל ההסתייגויות שהוגשו כאן התרשמתי מענין אחד ואולי הוא יותר מוסרי מאשר מעשי, אני מדבר על הענין של COMERCIAL END USERS , משתמש הקצה המסחרי.
אמנון רובינשטיין: צריך לאותת שאנחנו רואים את זה בחומרה.
אמנון רובינשטיין: אם יש מפעל שיש לו 60 תחנות עבודה והוא לא רואה פסול בזה שהוא קונה WORD 7 ובמקום לקבל רישיון לכל התחנות שלו הוא מעתיק את זה במפעל, אני רואה בזה פסול.
אמנון רובינשטיין: כשנגיע לענין הזה ארצה שנכלול משהו בהצעת החוק.
אמנון רובינשטיין: ביקשתי מעורך-דין פליישר להביא לנו דוגמה ממדינה אירופית שיש לה חקיקה בנושא הזה, נשאיר את זה לסוף.
אמנון רובינשטיין: מר הווארד פולינור, יש לך דוגמה לחקיקה?
עו"ד טנה שפניץ: אתה לא רוצה להגביל את שיקול הדעת של המשטרה.
עו"ד שמעון דולן: שיקול דעת יהיה אבל אם אני בא עם הדוגמאות אחרי שהשמדתי את הראיה המרכזית, בא הסניגור ואומר:
עו"ד שמעון דולן: אני רוצה שמומחה שלי יבדוק את הסחורה כדי לדעת אם היא ראייתית או לא.
אמנון רובינשטיין: אני מוכן לתת שיקול לדעת למשטרה שהיא תחליט אם היא רוצה לשמור דוגמאות ולהשמיד את כל השאר.
עו"ד תמיר אפורי: הם ביקשו להגביל את המשטרה בטווח של זמן ואם לא מגיבים אפשר להשמיד.
אמנון רובינשטיין: עוד אישור ביורוקרטי הוא פרובלמטי בארץ, זו טענה נכונה.
אמנון רובינשטיין: אפשר לעשות שני דברים: גם להגביל בזמן וגם לומר למשטרה שהיא יכולה לתת אישור להשמדה בכפוף לשימור דוגמאות.
עו"ד שמעון דולן: זה לא כל כך מסובך, הרי לא הולכים בכל דבר בערוץ פלילי.
עו"ד שמעון דולן: יש הליך אזרחי והליך פלילי והמשטרה תשקול אם התיק מתאים להליך פלילי.
עו"ד שמעון דולן: אם כן – אסור להשמיד כי אלה הראיות המרכזיות בתיק הפלילי.
אמנון רובינשטיין: אתה צריך 100,000 יחידות או יחידה אחת?
עו"ד שמעון דולן: אם אני הולך לכתב אישום שיש בו 10 יחידות או 10,000 האימפקט ההרתעתי הוא אחר אם ההיקף הוא קטן.
שלמה שהם: נגיד ברור שאתה רוצה להשתמש במשטרה כדי לעכב את היחידות עצמן כחלק מהליך שהוא הרתעתי.
שלמה שהם: זה לא ראוי.
שלמה שהם: כל הסמכות של המשטרה היא ראייתית בלבד והיא יכולה להינתן באותו אפקט עם צילום.
שלמה שהם: אתה לא יכול להשתמש במשטרה לצורך זה.
אמנון רובינשטיין: ההצעה שלי פותרת את הבעיה, אני מציע לתת למשטרה שיקול דעת.
עו"ד שמעון דולן: זה מה שביקשתי.
אמנון רובינשטיין: אני קורא את הצעת החוק סעיף סעיף.
אמנון רובינשטיין: (קורא את שם החוק).
אמנון רובינשטיין: אני קורא את סעיף 1.
אמנון רובינשטיין: קודם כל אני משבח את משרד המשפטים על סעיף המטרה.
אמנון רובינשטיין: סעיף מטרה צריך להיות בכל הצעת חוק רצינית, זה מועיל מאוד גם בבתי המשפט.
גיתית שריקי: יש בסעיף 1 הפניה לכוכבית שההסכמים מופקדים בספריית משרד התעשייה והמסחר.
גיתית שריקי: אין ספרייה במשרד התעשייה והמסחר.
עו"ד נגה ענתבי: קיבלנו את זה מכם, זה מוכרח להיות מופקד אצלכם.
אמנון רובינשטיין: הם יהיו מופקדים במשרד המסחר והתעשייה.
שלמה שהם: ראוי לכתוב חוקים.
אמנון רובינשטיין: מי בעד העברת סעיף 1 לקריאה שניה ושלישית?
אמנון רובינשטיין: הצבעה
אמנון רובינשטיין: אנחנו עוברים לסעיף 2.
אמנון רובינשטיין: מחקתם את כל ההגדרות ונותר רק סעיף (2).
עו"ד טנה שפניץ: זה עובר לצו.
אמנון רובינשטיין: אני מעמיד להצבעה את סעיף 2.
אמנון רובינשטיין: הצבעה סעיף 2 במלואו אושר
אמנון רובינשטיין: אנחנו עוברים לסעיף 3.
אמנון רובינשטיין: תזכירו לי מה אומר סעיף 14?
עו"ד תמיר אפורי: זה סעיף בחוק שעוסק בנושא המכס שהוחלף.
אמנון רובינשטיין: אני מעמיד להצבעה את סעיף 3.
אמנון רובינשטיין: הצבעה סעיף 3 אושר
אמנון רובינשטיין: סעיף 3 אושר.
אמנון רובינשטיין: אנחנו עוברים לסעיף 4.
עו"ד תמיר אפורי: הוספו המלים "שישה חודשים".
אמנון רובינשטיין: מה עם סעיף קטן (3)?
עו"ד טנה שפניץ: מדובר על המקרים של מכונת הכביסה והמכונית ושינינו את הניסוח לפי ההערות שהתקבלו.
עו"ד טנה שפניץ: זה יהיה: חלק מחפץ אחר שהוא המושכר העיקרי.
אמנון רובינשטיין: אני מעמיד את כל סעיף 4 להצבעה.
אמנון רובינשטיין: הצבעה סעיף 4 אושר
אמנון רובינשטיין: סעיף 4 אושר.
אמנון רובינשטיין: אנחנו עוברים לסעיף 5.
אמנון רובינשטיין: בסעיף 5(2) אני לא מקבל את ההצעה של מר לוטי לגבי BUISNESS PLAINS אבל במקום "תעשייתי" צריך לבוא: תעשייתי או טכנולוגי.
אמנון רובינשטיין: BUISNESS PLAINS זה לא טכנולוגי, כל משחק מחשב חדש מוגן.
עו"ד אלן זיסבלט: צריך לראות את הסעיף כולו.
אמנון רובינשטיין: אני עוסק בהסכם הטריפס, למה אני צריך את זה?
עו"ד משה גולדברג: אם לא תגיד שזה טכנולוגי יבוא אליך מישהו עם רעיון כמו של מר לוטי, המציא שעשועון טלוויזיוני חדש של פופוליטיקה וירשום על זה פטנט.
שלמה שהם: המטרה היתה להגביל את זה לתחום הטכנולוגי.
עו"ד אלן זיסבלט: המטרה היתה להוציא את ההגבלה של החקלאות אבל שיהיה ברור שזה בכל תחום טכנולוגי.
אמנון רובינשטיין: בחקלאות לא יהיה פטנט?
עו"ד משה גולדברג: חקלאות כלול בתחום הטכנולוגי, מישהו ממציא קומביין חדש.
אמנון רובינשטיין: למה אני צריך את המלה "תעשייתי"?
עו"ד אלן זיסבלט: אקרא מהסכם הטריפס, סעיף 27 (1).
עו"ד אלן זיסבלט: PATENT SHALL BE AVAILABLE FOR ANY INVENTIONS, WHETHER PRODUCTS OR PROCESS, IN ALL FIELDS OF TECHNOLOGY, PROVIDED THAT THEY ARE NEW, INVOLVE AN INVENTIVE STEP AND ARE CAPABLE OF INDUSTRIAL APPLICATION.
בהערה כתוב: אם מישהו רוצה להרחיב את זה עוד יותר, אפשר לעשות זאת.
בהערה כתוב: הקו הוא מינימלי ולא צריך לפתוח את זה יותר מדי.
בהערה כתוב: מדובר על CAPABLE OF INDUSTRIAL APPLICATION , ללכת עוד ל-USEFUL זה מרחיב עוד יותר.
עו"ד משה גולדברג: הפרשנות המקובלת של USEFUL היא שלא בודקים אם זה שימושי בשטח.
עו"ד משה גולדברג: כשאומרים מועילה, הכוונה היא אם ניתן לבצע אותה.
עו"ד משה גולדברג: אם כתוב: קח את הפקק וחבר לבקבוק, האם באמת הפקק הזה יתברג לבקבוק גם אם זה לא שווה הרבה מבחינת הערך שלו.
עו"ד נגה ענתבי: המטרה היתה שהמלים "בכל תחום טכנולוגי" יחליפו את המונחים של תעשייה וחקלאות.
עו"ד נגה ענתבי: אם משאירים עכשיו את "תעשייתי" אין טעם בזה.
עו"ד נגה ענתבי: או שנשאיר "תעשייה וחקלאות" כמו שהיה קודם, או שנשאיר "בכל תחום טכנולוגי".
אמנון רובינשטיין: אני מבקש לקרוא את הסעיף כפי שיהיה לאחר התיקון בסעיף קטן (2).
שלמה שהם: המצאה בין שהיא מוצר ובין שהיא תהליך בכל תחום טכנולוגי, שהיא חדשה, מועילה וניתנת לשימוש תעשייתי או טכנולוגי, ויש בה התקדמות המצאתית, היא המצאה כשרה.
אמנון רובינשטיין: כמו שאמרה גב' ענתבי, אם יש לנו "בכל תחום טכנולוגי", מה אני צריך את כל הסעיף הזה?
עו"ד תמיר אפורי: יש המצאות שהן בתחום טכנולוגי אבל לא ניתנות לשימוש תעשייתי אלא אדם יוכל לעשות בזה שימוש לעצמו בבית.
עו"ד תמיר אפורי: זה לא דבר שהחוק מעוניין להגן עליו, החוק מעוניין להגן בפטנט על דברים שניתן לעשות בהם שימוש תעשייתי כדי שהחברה או הציבור ייהנו מהם.
אמנון רובינשטיין: קשה לי לחשוב על פטנט שיש לו היבט טכנולוגי שהוא לא לשימוש תעשייתי.
שלמה שהם: החשש הוא שיהיה תחום אפור שבו כן נרצה לרשום פטנט ולא נוכל וזה עולה על החשש שבו מישהו ירצה לרשום פטנט בתחום האפור שהוא לא הגיוני.
שלמה שהם: עדיף למצוא הגדרה רחבה יותר ולהשאיר לך את מרחב שיקול הדעת.
אמנון רובינשטיין: המלים "בכל תחום טכנולוגי" באות במקום "תעשייתי" ובמקום USEFUL .
קריאה: חייב להיות USEFUL .
אמנון רובינשטיין: USEFUL קיים היום בחוק, אנחנו לא מוסיפים ולא מורידים.
עו"ד תמיר אפורי: השאלה היא האם אנחנו רוצים להרחיב את דיני הפטנטים לאזורים חדשים שלא היו עד היום במשפט הישראלי.
עו"ד תמיר אפורי: הביטוי שהיה קודם "בתעשייה ובחקלאות" התייחס לענפים, בדקו האם רק בענפים האלה נתנו פטנטים.
עו"ד תמיר אפורי: היום אנחנו רוצים שהפטנטים יעסקו רק בדברים שהם לשימוש תעשייתי גם אם זה בתחום התיירות.
אמנון רובינשטיין: הם אומרים שכל פטנט זו הקטנת התחרות החופשית.
אמנון רובינשטיין: אני נתלה באמנה ולכן במקום "תעשייתי" יבוא: ניתן לשימוש תעשייתי.
עו"ד נגה ענתבי: בפיסקה (4)(ב) לא רצו את המלים "לייצור המוצר הזהה".
עו"ד נגה ענתבי: "הזהה" מופיע בטריפס.
עו"ד משה גולדברג: הענין של הסבירות יכול להיות בעייתי אבל לבית-המשפט יותר קל להכריע אם משהו סביר או חדש.
עו"ד משה גולדברג: אני תומך בנוסח הנוכחי "הזהה".
אמנון רובינשטיין: שתי הערות בקשר לסעיף 5.
אמנון רובינשטיין: 1.
אמנון רובינשטיין: ניסוח האישור הוא הנוסח שהוגש לנו על-ידי משרד המשפטים שכולל תיקונים בכתב יד והוא יועבר להדפסה לקריאה שניה ושלישית.
אמנון רובינשטיין: אני מאשר תיקון בסעיף 5(4) (ב).
אמנון רובינשטיין: בשורה השניה, במקום : התהליך בו עשה שימוש לייצור מוצר זהה, יבוא: מוצר נשוא התהליך.
עו"ד נגה ענתבי: אנחנו לא משתמשים ב"נשוא התהליך" כי אנחנו לא יודעים מה זה.
עו"ד נגה ענתבי: במקום זה אפשר לכתוב: המוגן בפטנט.
עו"ד אלן זיסבלט: בטריפס מופיע IDENTITY .
אמנון רובינשטיין: אם כך, נלך לפי הטריפס, זהה.
אמנון רובינשטיין: אני לא מתקן את סעיף 5.
עו"ד תמיר אפורי: בסעיף 5 (10) היתה הערה של עו"ד יעקב קלדרון שצריך לכתוב: לאספקת צורכי השוק המקומי.
5 ייכתב: אנחנו עוברים לסעיף 6.
עו"ד נגה ענתבי: מפעל מצביע על ייצור, עסק מצביע גם על ייבוא, על חנות.
הקטע באנגלית הוא: אנחנו רוצים למנוע מצב שלמישהו יש רק תיבת דואר בארץ.
אמנון רובינשטיין: מפעל עסקי או מסחרי זו לא תיבת דואר.
אמנון רובינשטיין: אם כך בסעיף 6 (1) (א), בשורה השניה יהיה כתוב: אדם שהוא אזרח מדינה חברה, תושב קבוע בה או שיש לו בה מפעל עסקי או מסחרי.
אמנון רובינשטיין: אולי נכתוב מפעל עסקי או תעשייתי פועל?
אמנון רובינשטיין: משרד המשפטים יחליט אם זה פועל או פעיל.
שלמה שהם: מה זה "או אין משתמשים בו בישראל"?
עו"ד משה גולדברג: הרעיון הוא שאין בו שימוש בישראל ובכל זאת הוא רכש מוניטין בישראל בזכות פירסומו הרחב.
עו"ד משה גולדברג: תסתכל ב-CNN ותראה שם פרסומות של החברה של הבנקאות הגדולה מרי לינץ'.
עו"ד הווארד פולינור: ברולס רויס לא משתמשים בארץ אבל אין זה נותן אפשרות למישהו לפתוח בארץ עסק של רכב ולקרוא לו "רולס רויס".
עו"ד אלן זיסבלט: יש יותר מרמה של הבחנה וזה בסדר.
אמנון רובינשטיין: סעיף 6 אושר.
אמנון רובינשטיין: אנחנו עוברים לסעיף 7.
אמנון רובינשטיין: סעיפים קטנים (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) אושרו.
אמנון רובינשטיין: סעיף 7 אושר.
אמנון רובינשטיין: אנחנו עוברים לסעיף 8.
אמנון רובינשטיין: מה זה?
אמנון רובינשטיין: הסעיף הוחלף?
אמנון רובינשטיין: סעיף 8 אושר.
אמנון רובינשטיין: אנחנו עוברים לסעיף 9.
עו"ד נגה ענתבי: בסעיף 9 (3) מחקו את המלים "בפעם הראשונה".
עו"ד נגה ענתבי: צריך לדעתי לתקן בסעיף "שבה נעשה השידור" ולכתוב בלי "ה" הידיעה.
עו"ד נגה ענתבי: איזה שידור?
עו"ד תמיר אפורי: חוק זכויות מבצעים ומשדרים נותן הגנה למשדרים על שידור.
עו"ד תמיר אפורי: ברגע מסוים תאגיד כלשהו מעלה תכנית לאוויר והאקט הזה מוגן במשך 25 שנה.
אמנון רובינשטיין: למה מחקתם "בפעם הראשונה"?
עו"ד תמיר אפורי: אם אותה התכנית תשודר שוב בעוד חמש שנים, זו פעולה שלא מחדשת כשלעצמה אבל אין קשר בין השידור הראשון לבין השידור השני או העשירי, כל פעולה מוגנת כשלעצמה.
שלמה שהם: היא הנותנת.
שלמה שהם: לכן צריך למחוק את "ה" הידיעה.
אמנון רובינשטיין: משרד המשפטים יחליט אם זה יהיה עם "ה" הידיעה או בלעדיה.
אמנון רובינשטיין: סעיף 9 אושר.
שלמה שהם: בסעיף 200א, (א) (1) עלתה שאלה כמה זמן מנהל המכס יכול לעכב את שחרור ההעתקות או הטובין.
שלמה שהם: כתוב: 3 ימי עבודה.
שלמה שהם: הטענה, בצדק, היתה שב-3 ימי עבודה אתה לא מספיק לעשות כלום כי אתה צריך להביא ערבויות, לרוץ לבנקים, זה לוקח הרבה יותר זמן ולכן צריך לעכב את זה יותר זמן.
אמנון רובינשטיין: זו ערבות עצמית.
עו"ד טנה שפניץ: אתה יכול לעכב שלא בצדק ולאדם האחר יש נזק אדיר.
שלמה שהם: כששופטים נותנים עיכובים הם מתחילים היום ב-7 ימים, גם בצו מניעה בדברים חשובים ביותר.
שלמה שהם: זו הערה של התאחדות התעשיינים.
קריאה: יש לו תוספת של 10 ימי עבודה.
שלמה שהם: "אם לא יגיש תובענה לבית-המשפט".
שלמה שהם: להפקדת הערבות זה 3 ימי עבודה.
שלמה שהם: הנפגעים צריכים זמן סביר כדי לטפל בזה.
עו"ד תמיר אפורי: אתמול קיבלנו הערות של התאחדות התעשיינים בכיוון ההפוך ש-3 ימים בלי שהפקידו ערבות בנקאית יכולים לגרום נזק אדיר.
עו"ד טנה שפניץ: זו דרך מצוינת לעכב דברים.
קריאה: הוא יכול דרך המכס "לסדר" את המתחרה שלו.
קריאה: בקיץ היה לנו תיק שעד שעבר הזמן כבר לא היה לי מה לשחרר.
עו"ד תמיר אפורי: בשלב הראשוני יהיה קשה למכס להפעיל שיקול דעת כל כך מהיר.
שלמה שהם: בדרך כלל רשויות מינהליות רוצות הרבה שיקול דעת אבל כשזה מגיע להחלטות הן קצת פוחדות לקחת אחריות.
שלמה שהם: אני לא רוצה שאלה יהיו החלטות שבלוניות.
שלמה שהם: אם את רוצה סמכות שלא לשחרר את צריכה לקחת על עצמך שיקול דעת בהתאם לנסיבות.
עו"ד טנה שפניץ: מדובר פה על ענין אזרחי שבו המכס מסייע כי יש לו יד על הדופק.
עו"ד טנה שפניץ: למעשה שניהם היו צריכים לבוא לבית-המשפט ולשחק את המשחק עד הסוף.
עו"ד טנה שפניץ: גם אם המכס משחרר זה עדיין לא אומר שאי-אפשר לתפוס את הסחורה.
עו"ד טנה שפניץ: מאידך, אם המכס מעכב יכול להיגרם נזק גדול לצד התמים.
עו"ד טנה שפניץ: לכן ניסינו לצמצם.
שלמה שהם: נניח שיש נפגע קטן יחסית, מביאים ייבוא ובזה רוצים לחסל אותו.
שלמה שהם: פתאום האיש הזה צריך להמציא ערבויות בהיקפים גדולים.
עו"ד טנה שפניץ: צריך לדעת שהנורמה היא 3 ימים.
אמנון רובינשטיין: נוסיף סעיף קטן שמנהל המכס רשאי להאריך לתקופה שלא תעלה על 5 ימי עבודה.
קריאה: בסעיף 200ב חסרה כותרת שוליים.
אמנון רובינשטיין: כל התיקונים עד סעיף 200ד' אושרו.
אמנון רובינשטיין: אנחנו עוברים לפרק ח', תחילה, תחולה והוראות מעבר.
אמנון רובינשטיין: סעיף 11 אושר.
אמנון רובינשטיין: סעיף 12 אושר.
אמנון רובינשטיין: הצעת החוק לתיקון דיני הקנין הרוחני – התאמה להוראות הסכם הטריפס, התש"ס-1999, אושרה לקריאה שניה ושלישית.
אמנון רובינשטיין: בענין של משתמשי קצה עצם ההרתעה, המסר והשדר גם לארצות-הברית וגם למשתמשים הוא חשוב.
אמנון רובינשטיין: עורכי דין פשר ופליישר מציעים סעיף אשר יקבע כי הפרת זכויות יוצרים על-ידי משתמש קצה עסקי היא עבירה פלילית ובלבד שמדובר בשווי הפרה העולה על 1,000 או 2,000 דולר.
אמנון רובינשטיין: אני רוצה להשאיר את זה פתוח כי הם רוצים להגיש לי חוקים קיימים במדינות אחרות.
עו"ד אלן זיסבלט: בוודאי נחזור לזה לצורך חוק זכויות יוצרים.
עו"ד אלן זיסבלט: זה היה נכנס לסעיף 3 (1) לפקודת זכויות יוצרים.
שלמה שהם: יש לך בעיה לקבוע סכומים.
עו"ד אלן זיסבלט: אפילו האמריקאים מודעים לכך שאם מישהו עושה עותק אחד של WORD ששווה 100 דולר בשביל העסק שלו זו לא הפרה.
אמנון רובינשטיין: מר פולינור, איך המצב בארצות-הברית?
עו"ד הווארד פולינור: אם יש לי עסק ויש לי רישיון לחמש תחנות עבודה ואני מעתיק באופן לא חוקי עוד שניים, וזה שווה 100 או 1,000 דולר, זו כבר עבירה פלילית.
עו"ד הווארד פולינור: אם זה פחות זו עבירה אזרחית.
עו"ד טנה שפניץ: הם דיברו אתנו על תוכנות אדריכלות ששוות 30,000 שקל.
שלמה שהם: אני לא יודע אם יש עבירה פלילית כלשהי שמותנית בסכום הנזק שנגרם, זה תקדים.
עו"ד אלן זיסבלט: אנחנו נדון בסוגיה במסגרת סעיף 3 (1) (ג( לחוק זכויות יוצרים.
עו"ד משה גולדברג: גם למשרדי הממשלה תהיה עם זה בעיה.
עו"ד אלן זיסבלט: אני לא חושב שזה נדרש בטריפס.
עו"ד אלן זיסבלט: בוודאי שנשקול את כל הסוגיה.
אמנון רובינשטיין: זה לא נדרש על-ידי הטריפס אבל זה נדרש על-ידי מצבה של ישראל שנדחקה לפינה.
שלמה שהם: אני בעד לתקן דברים כאלה ולא להיכנס לענין של נושא חדש.
שלמה שהם: זה נושא שצריך לבדוק אותו, גם את הסכומים.
עו"ד טנה שפניץ: אני לא חושבת שמישהו מתלבט בקשר למצב החוקי.
עו"ד טנה שפניץ: רוב אלה שקונים את זה עבור העסק יודעים שהם היו צריכים לקנות עוד אבל הם לא קונים.
אמנון רובינשטיין: לא, משרד עורך דין שמעתיק תוכנה בשביל החדר השני שלו לא חושב שהוא עושה משהו לא בסדר.
עו"ד תמיר אפורי: מבחינת החוק הקיים זו הפרה של חוק זכויות יוצרים, השאלה היא האם זו עבירה פלילית.
עו"ד תמיר אפורי: השאלה היא אם להרחיב את התחום הפלילי לכל מערכת היחסים כאן.
אמנון רובינשטיין: אני מבקש ממשרד המשפטים שבניסוח החדש של פקודת זכויות יוצרים זה יהיה אחד הנושאים המרכזיים.
אמנון רובינשטיין: החוק שלפנינו מוכן לקריאה שניה ושלישית.
אמנון רובינשטיין: אם צריך שינויי נוסח ודקדוקי לשון – אפשר לעשות זאת גם בלי הסכמת הוועדה.
אמנון רובינשטיין: צריך להעביר את הצעת החוק בנוסחה גם לחברי הוועדה והם יכולים להגיש את הסתייגויותיהם.
אמנון רובינשטיין: ישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט פתוחה.