GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
קלוד נידם: זה חמור מכיוון שזה מגיע מחוץ-לארץ, עובר דרך הנמלים שלנו ודרך תחנות הכניסה של המדינה, עובר את המדינה, מגיע אל הרשות וחוזר מהרשות אל השווקים בישראל בצורות שונות.
קלוד נידם: התופעה היא מאוד חמורה.
קלוד נידם: גם לנו יש מנופי לחץ מול הרשות שהם פחות אפקטיביים אבל הם קיימים וצריך להפעיל אותם.
קלוד נידם: ישבתי בכל הוועדות של המשא-ומתן עם הפלשתינים, במיוחד ועדות שיש בהן מתן מצד ישראל, בעיקר ועדות כלכליות, יש ועדה כלכלית משותפת שדנים בה בעניינים כלכליים רציניים.
קלוד נידם: צריך להתנות פיתוח של פרוייקטים משותפים ועזרה הדדית גם בעזרה בתחום ההגנה על זכויות יוצרים ואכיפה.
קלוד נידם: יש ועדה משפטית שאמורה לדון בדברים האלה, ועדה שאני מרכז אותה אבל בשלוש השנים האחרונות לא התכנסה באופן סביר ולא יכלה לתת מענה לבעיה.
קלוד נידם: אנחנו מחדשים עכשיו את הפעילות של הוועדה המשפטית ויושבים כבר בשבוע הבא ונושא הקנין הרוחני יעלה כנושא שוטף בוועדת אד-הוק שנמנה.
קלוד נידם: גם בתחום הזה נבקש לאכוף את ההתחייבויות של הפלשתינים.
קלוד נידם: לנקודה שהעלית, חבר-הכנסת רובינשטיין.
קלוד נידם: יש צורך להביא לידי התמודדות ישירה של ארצות-הברית בענין.
קלוד נידם: יש לנו דוגמה לגבי מפעל של קלטות בחברון שם היתה מעורבות של השגריר האמריקאי אד ווקר.
קלוד נידם: בגדול הוא הביא להפסקת הפעילות של המפעל, לתקופה מסוימת הוא הפסיק לעבוד תמורת הטבות מסוימות.
קלוד נידם: זו היתה מעורבות של שר המשפטים דאז מול השגריר ישירות וזה פעל.
קלוד נידם: אין ספק שצריך לערב פה את האמריקאים, אין סיבה שנהיה לבד במערכה כאשר אין לנו שיניים כמו פעם.
קלוד נידם: צריך לעשות דבר נוסף.
קלוד נידם: ביקשתי שנוכל לשבת עם גורמים פלשתינים.
קלוד נידם: הרב רביץ אמר, בצדק, שיש בעיה של חינוך לטווח הרחוק של הבנת מערכות ובנייתן.
קלוד נידם: גם אצלנו יש בעיה כזאת אבל היתרון אצלם הוא שהכול בהתחלה והם מקבלים סיוע כלכלי נדיב לבניית מערכות שלטון חוקיות.
אמנון רובינשטיין: העזרה העיקרית שלנו בענין הזה צריכה להיות על-ידי מתן אינפורמציה לנציגי האיחוד האירופי וארצות-הברית איפה מתקיימת הפעילות הזאת.
קלוד נידם: נקודה נוספת שאני רוצה להתייחס אליה היא ריכוז של המודיעין.
קלוד נידם: קודם כל צריך שיהיה מודיעין מרכזי.
אמנון רובינשטיין: את זה צריך להגיד לממשלה, לא לוועדה.
אמנון רובינשטיין: מי השר האחראי על הענין?
קלוד נידם: אומרים שזה שר התעשייה והמסחר.
קלוד נידם: צריך ועדה שמרכזת את כל הענין, ליצור גוף מודיעיני אחד שממנו ניתן לשאוב את האינפורמציה.
עו"ד טנה שפניץ: אני לא מבינה בשטחים, בישראל הנושא מורכב.
עו"ד טנה שפניץ: תוספת של עוד גוף לא תועיל כי כל אחד יודע את תפקידיו.
עו"ד טנה שפניץ: אנחנו עושים את התיאומים בקטעים הרלוונטיים.
קלוד נידם: האם יש מאגר מידע אחד?
אמנון רובינשטיין: קודם כל, אני מבקש מהמשטרה דיווח על השלמת האיוש במחוז תל-אביב ולתת לנו בכל שלושה חודשים דיווח על כמות התפיסות והתביעות המשפטיות.
קלוד נידם: בכל מה שקשור לתפיסות מן הרשות הפלשתינית הייתי מבקש שידווח לי באופן שוטף.
אמנון רובינשטיין: תסדירו את זה ביניכם.
אמנון רובינשטיין: הדבר השני שאני מבקש, גב' שפניץ, הוא שידווח לנו מי הגוף שמתאם את המודיעין ומוסר אותו לגופים חיצוניים בנושא של פעילות בלתי חוקית ופגיעה בענייני הקנין הרוחני בשטחים.
אמנון רובינשטיין: אם זה לא מוסדר, כפי שאומר מר נידם, זה צריך להיות מוסדר.
אמנון רובינשטיין: את שני הדיווחים אני מבקש לקבל לא יאוחר מה-1 בינואר.
אמנון רובינשטיין: מי מייצג את הפרקליטות הצבאית?
אמנון רובינשטיין: אתם עושים פעילות בנושא של אכיפת החוק?
סגן אורית קיטה: כן.
סגן אורית קיטה: במסגרת תיאום הפעילות של רשויות הממשלה השונות בשטחים קיימת ועדה למניעת הפרת הקנין הרוחני.
סגן אורית קיטה: מגיע אליה מידע מודיעיני מאוד חלקי מהמת"קים שנמצאים באזורים השונים.
סגן אורית קיטה: כשבאנו לבחון מה אפשר לעשות בענין הפרת החוק לקנין הרוחני הסתבר שאחרי ההסכם עם הרשות לא ניתן לפעול בשטחי A ו-B ובשטח C המצב יותר מורכב.
סגן אורית קיטה: אין לנו בעיה להעביר אליך את כל החומר המודיעיני.
אמנון רובינשטיין: לא, אני לא חלק מהרשות המבצעת, אני רק רוצה שיהיה שיתוף פעולה מלא בין הפרקליטות לבין משרד המשפטים והמשטרה כדי שנוכל להעביר מידע איפה המפעלים לקלטות וידאו ומחשבים בשטחים ולמסור אותו גם לנציגי האיחוד האירופי ולשגריר האמריקאי שידעו את הדברים.
אברהם רביץ: שידעו שזה לא אנחנו.
אברהם רביץ: האם אפשר לדעת מה אחוז התעשייה הפיראטית בישראל לעומת האחוז בשטחים?
אברהם רביץ: אפילו אם האחוז בישראל הוא גבוה, כמו התעשיות האחרות הכול יעבור בסוף אל השטחים כי שם גם יותר זול לעשות את זה.
רפ"ק אריה שסטנגר: אין לנו מספרים באחוזים מה קורה בגבול המדינה ומה קורה בשטחים אם כי למדנו מהגופים האזרחיים שעיקר הבעיה בארץ היא מכירת תקליטורים, ועיקר הבעיה בשטחים היא בקלטות הווידאו.
אמנון רובינשטיין: למשל, כמה קלטות ייצר המפעל בחברון?
קלוד נידם: 40,000 קלטות.
עו"ד גיורא לנדאו: הרשות מהווה בעיה בשורה ארוכה של תחומים, יש שם גם מתפרות בעזה, בתי דפוס של ספרים באזור רמאללה ושכם.
אמנון רובינשטיין: אנחנו עוסקים רק בקנין הרוחני, לא נוכל להיכנס לבעיה הכללית.
עו"ד טנה שפניץ: אני רוצה לציין שמשרד התעשייה והמסחר יכול לפי חוק הגנת הצרכן לטפל בהטעיות, תיאורטית, הם מתכוונים ליישם זאת לגבי זיופים שממילא הם הטעיה.
אמנון רובינשטיין: העברנו חוק חדש בכנסת הקודמת שמאוד מרחיב בענין הזה.
עו"ד טנה שפניץ: הבעיה היא באכיפה.
עו"ד טנה שפניץ: אני מציעה שתשמע את נציג הפרקליטות.
אמנון רובינשטיין: בבקשה, מר שמעון דולן.
עו"ד שמעון דולן: הדבר הכי חשוב בעיני הוא התקציבים והתקנים ואין קסמים בענין הזה.
עו"ד שמעון דולן: אם לא יהיו תקציבים ותקנים להגברת האכיפה הדברים לא יזוזו.
עו"ד שמעון דולן: אנחנו רואים ברצינות גם את הלחץ האמריקאי וגם את הלחץ של התעשייה המקומית – מדברים כאן על סקנציות של מאות מיליוני דולרים – ואנחנו נמצאים עם משטרה מלאה רצון טוב אבל רק עם 4 תקנים בכל מדינת ישראל.
אמנון רובינשטיין: 12 תקנים.
עו"ד שמעון דולן: יש כוונות טובות לאיושים אבל אני שומע את זה מחודש מאי.
עו"ד שמעון דולן: אני חושב שהתפישה צריכה להיות של יחידה מרכזית ולא פיזור של תקנים ביחידות שונות כי ניסיון החיים הוכיח שכאשר אנשי משטרה נמצאים ביחידה אורגנית הם עוסקים בהרבה דברים ולא רק בתחום זה.
עו"ד שמעון דולן: התחום הזה הוא מורכב ומסובך ודורש מיומנות ומקצוענות רבות.
עו"ד שמעון דולן: מדובר כאן על עסק בינלאומי עם חשש לפשע מאורגן, יש בזה הרבה מאוד כסף.
אמנון רובינשטיין: יש איזה גזר דין אחד בנושא הזה?
עו"ד שמעון דולן: השבוע יוגש כתב אישום.
עו"ד שמעון דולן: צריך להבחין בין תפיסה לבין כתב אישום משום שתפיסה עדיין לא מביאה לכתב אישום, קודם יש צורך בחקירה ולאחר מכן מוגש כתב אישום.
עו"ד שמעון דולן: אם אנחנו רוצים לבוא לבית-המשפט עם כלים טובים כדי לקבל הרתעה אפקטיבית צריך למצוא מקרים מתאימים ואותם אנחנו בוחרים כרגע כמו המקרים של אנשים רצידיביסטים שחוזרים ועוברים עבירות, ומקרים של היקפים גדולים.
עו"ד שמעון דולן: זאת כדי להתגבר על בעיית המודעות.
עו"ד שמעון דולן: כשנגיע לשלב העונש נצטרך לראות איך לטפל בזה.
אברהם רביץ: מה הגישה היום?
אמנון רובינשטיין: הגישה חמורה אבל השאלה היא מה פוסקים, היום אין עוד גזר דין.
עו"ד משה גולדברג: העונש הוא 4-5 חודשים.
עו"ד ארנן גבריאלי: היום הכול הולך בדרך של קובלנה פלילית פרטית על-ידי החברות והארגונים הפרטיים.
עו"ד ארנן גבריאלי: כאשר הקובלנה הזאת מגיעה לבית המשפט הוא רואה בה סכסוך שכנים.
אמנון רובינשטיין: מה היה העונש הכי חמור?
עו"ד ארנן גבריאלי: מאסר על תנאי זה המכסימום ששמענו עליו.
אמנון רובינשטיין: אז אין בכלל על מה לדבר.
אברהם רביץ: עונשי קנס יכולים להרתיע.
עו"ד ארנן גבריאלי: כשהשופט רואה לפניו מתלונן פרטי הוא לא מפעיל את מלוא העונש.
עו"ד טנה שפניץ: זה משתנה וגם הטיעונים לעונש וההוכחות יעלו דרגה כדי שהשופטים יהיו מודעים לנושא.
עו"ד טנה שפניץ: מערכת השיפוט עושה השתלמויות ומגבירה את המודעות בצורה רצינית.
אמנון רובינשטיין: צריך להגיע בענין הזה עד לבית-המשפט העליון.
עו"ד שמעון דולן: הכיוון עכשיו הוא ללכת לחקירות עומק, להביא מקרים מתאימים ולהגביר את המודעות.
עו"ד שמעון דולן: זה דורש זמן.
עו"ד שמעון דולן: גם עכשיו, אם הוגש כתב אישום זה לא אומר שיהיה גזר דין, צריך להוכיח את ה-CASE , זה לוקח זמן, זה לא בשליטתנו.
עו"ד שמעון דולן: כפי שאמרתי אנחנו לוקחים את המקרים הרצידיבסטים ושל ההיקפים הגדולים.
אמנון רובינשטיין: אנשים מרוויחים כסף וכשאין עונש מתאים לרווח העצום ברור שהעבירה תחזור.
אמנון רובינשטיין: עו"ד משה גולדברג; היום זו העבירה הכי משתלמת.
עו"ד טנה שפניץ: אבל רוצים לקחת את המקרים הפשוטים ולא אלה עם היסוד הנפשי.
יכול להגיד: נקודת המוצא היא שצריך להיערך לזה נכון כי אלה חקירות מורכבות ומסובכות, הן דורשות תיאום בין רשויות חקירה שונות.
יכול להגיד: אני אומר זאת כי אני מלווה היום כמה תיקים.
יכול להגיד: אותו אקטוס ראוס נוגע גם למשטרה, למס הכנסה, למכס, למשרד התעשייה והמסחר.
יכול להגיד: לכן צריך לשלב בין כל הזרועות, לקבל את ההיתרים הנכונים משר האוצר, להבין את האמנות הבינלאומיות ואת ההיבטים הכלכליים של הנושא, כלומר צריך הכשרה מקצועית.
יכול להגיד: לרב רביץ בענין הגורמים האזרחיים.
יכול להגיד: יש קושי גדול.
יכול להגיד: בלית ברירה המשטרה והמודיעין נשענים היום בחקירה על הגורמים הפרטיים כי יש כאן פוטנציאל של ניגוד עניינים.
יכול להגיד: נכון שעכשיו זה כורח בל יגונה אבל אני רוצה להשתחרר ממנו.
יכול להגיד: כשהיום יש פשיטה על מפעל מסוים, כדי לזהות את הסחורה הפיראטית אני בא עם מומחה שמתלונן באופן פרטי, הוא משלם והוא מעונין בזה, ואז אני מביא לבית-המשפט חוות-דעת של איש פרטי.
יכול להגיד: נוסף לכך יש למשטרה בעיה של תקציב לאיכסון.
אמנון רובינשטיין: אתה רוצה שהוועדה תבצע את החוק?
אמנון רובינשטיין: תפתרו את זה עם הרשות המבצעת.
אמנון רובינשטיין: אני מצדיק את החברות שפועלות בענין זה.
אברהם רביץ: אם הן פועלות בתחום המודיעין זה בסדר אבל לא מעבר לזה.
אמנון רובינשטיין: איזה ברירות יש להן?
עו"ד שמעון דולן: החברות צודקות.
עו"ד שמעון דולן: בית-המשפט מתייחס אחרת לענין אם הפרקליטות והתביעה המשטרתית באות עם כתבי אישום או שזו קובלנה פרטית.
עו"ד שמעון דולן: מה שאני מנסה לעשות פה הוא להעמיד דברים על דיוקם.
עו"ד שמעון דולן: אם בת הקול שלי שבלי תקנים ותקציבים הדברים לא יזוזו תועיל במשהו – את שלי עשיתי.
אמנון רובינשטיין: ניסחתי הצעת החלטה ואביא אותה בפני חברי הוועדה בתום הישיבה.
אמנון רובינשטיין: אנחנו עוברים להצעת החוק.
אמנון רובינשטיין: ההצעה עברה דיון וניסוח מחדש.
אמנון רובינשטיין: קיבלתי גם את התזכירים של התאחדות התעשיינים.
אמנון רובינשטיין: אני מבקש הערות של הנציגים פה רק לסעיפים.
אמנון רובינשטיין: בבקשה, גב' רחל פשר.
עו"ד רחל פשר: אני נציגת B .S .A , ארגון התוכנה העולמי.
עו"ד רחל פשר: הדבר המטריד את האיגוד הוא הנזקים החמורים שחברות התוכנה סובלות ממשתמשי קצה עסקיים שקונים דיסק אחד ואחרי כן מעתיקים אותו.
עו"ד טנה שפניץ: הנושא עלה ובחנו אותו.
אמנון רובינשטיין: מה ההצעה שלכם, האם היא מגובה בהסכם הטריפס?
עו"ד רחל פשר: אנחנו מפנים לסעיף 61 להסכם הטריפס, למכתב שהעברנו לחברי הכנסת ולתזכיר שהמצאנו לכם ולמשרד המשפטים בפעם שעברה.
עו"ד רחל פשר: סעיף 61 לטריפס אומר: MEMBERS SHALL PROVIDE FOR CRIMINAL PROCEDURES AND PENALTIES TO BE APPLIED AT LEAST IN CASES OF WILFUL TRADEMARK COUNTE
עו"ד רחל פשר: RFEITING OR COPYRIGHT PIRACY ON A COMMERCIAL SCALE.
עו"ד רחל פשר: מבחינתנו COMMERCIAL SCALE לא חייב להיות מישהו שסוחר בדיסקים ובתוכנות ומוכר אותן.
עו"ד רחל פשר: מר פליישר יסביר למה הכוונה ועל איזה היקפים מדובר.
כתוב: REMEDIES AVAILABLE SHALL ALSO INCLUDE THE SEIZURE, … AND IMPLEMENTS זה נמצא בחוק.
עו"ד עמי פליישר: בתחום התוכנה, להבדיל מתחום אחר, יש מצב בו בעלי עסקים וחברות אומרים: אני לא אקנה עותק לכל מחשב.
עו"ד עמי פליישר: הרישיון של מרבית חברות התוכנה אומר שעל כל עותק צריך רישיון שימוש ובעל העסק אומר:
עו"ד עמי פליישר: אני אקנה עותק אחד ואפיץ ב-500, ב-700 או ב-1000 חנויות העסק עותקים לא חוקיים.
עו"ד עמי פליישר: זאת אומרת, הוא יוצר לעצמו יתרון עסקי תחרותי.
אמנון רובינשטיין: למה זה לא מכוסה בחוק שלנו?
עו"ד טנה שפניץ: המסחריות היא בזה שמישהו עושה את זה למטרות עסקיות.
אמנון רובינשטיין: יש מפעל שיש לו 50 תחנות והוא משתמש בזה.
אמנון רובינשטיין: הנקודה ברורה.
עו"ד רחל פשר: לענין הפיצוי הסטטוטורי.
עו"ד רחל פשר: המטרה של ההסכם הזה היא לעזור לחברות לאכוף את החוק ו-B.S.A.
עו"ד רחל פשר: בוודאי מברכת על הניסיונות להפוך את זה לענין פלילי ושגם תהיה יוזמה של הרשויות אבל אם יהיה פיצוי סטטוטורי באופן אמיתי זה ישנה את התמונה לאנשים.
עו"ד רחל פשר: בארצות-הברית אם אדם נתפס כשהוא מפר את החוק הוא צריך לשלם מאות אלפי דולר.
עו"ד רחל פשר: אם בארץ תוכנה הועתקה ב-40 עותקים או ב-1000 עותקים שופט יכול לקבוע שזה 20,000 שקל.
אמנון רובינשטיין: גם ההוצאות שהשופטים פוסקים בבית-המשפט הן נמוכות.
עו"ד רחל פשר: לפחות שהפיצוי הסטטוטורי יתיר להם תקרה יותר גבוהה.
עו"ד טנה שפניץ: יש לנו בדרך חוק חדש של זכויות יוצרים ושם הדברים יטופלו.
עו"ד רחל פשר: מבחינתנו הקטע הזה הוא הכי אקוטי וגם הענין של משתמש קצה עסקי.
אמנון רובינשטיין: הנושא של משתמש קצה עסקי הוא החלק הקל, הענין של הפיצוי הסטטוטורי הוא בחוק זכויות יוצרים ונזמין אתכם כשנגיע אליו.
עו"ד רחל פשר: היינו מבקשים שההגדרה של "תוכנה" תהיה יותר רחבה.
עו"ד רחל פשר: יש על כך הסכמה עם משרד המשפטים.
עו"ד טנה שפניץ: לא קיבלנו הערה כזאת ולא נלך לעשות זאת עכשיו אגב דיון מהיר בהסכם הטריפס.
אברהם רביץ: איפה הגבול באשר למשתמש קצה עסקי?
אברהם רביץ: אולי לאדם יש שתי תחנות והוא העתיק 1 או 2 עותקים.
עו"ד עמי פליישר: הנושא של הפליליות לא נועד לזה שנהפוך פה למדינת משטרה.
עו"ד עמי פליישר: סעיף פלילי בחוק יוצר הרתעה ברורה.
עו"ד עמי פליישר: כשבעל עסק עושה חשבון כלכלי הוא אומר: הסיכוי שיתפסו אותי הוא קטן ואם יתפסו אותי אשלם קנס קטן ולכן כדאי לי.
עו"ד עמי פליישר: אם בעל עסק היה יודע שזה נושא פלילי הוא לא היה נכנס לזה.
אמנון רובינשטיין: מה המצב באיחוד האירופי?
עו"ד עמי פליישר: בארצות-הברית ובאנגליה יש סעיף פלילי.
אמנון רובינשטיין: אם תביאו לנו את הסעיף הפלילי האנגלי זה יעזור לנו.
עו"ד האוורד פולינור: כשמדובר על COMME
עו"ד האוורד פולינור: RCIAL USE הכוונה היא לכמויות כספיות שעולות על 1,000 דולר תוך חצי שנה.
אמנון רובינשטיין: איך מגדירים COMMERCIAL USE ?
עו"ד אלן זיסבלט: החוק הקיים נותן אפשרות להתייחס לפעילות הזאת.
עו"ד אלן זיסבלט: לא מדובר על מישהו שבמחשב שלו מופיעה תוכנה מזויפת אלא על בעל עסק שעושה עסקים.
עו"ד אלן זיסבלט: החוק שלנו כבר חל על זה והנוסח שלו דומה לחוק של אנגליה מ-1988.
עו"ד אלן זיסבלט: מר פליישר אומר שאנחנו צריכים להתייחס במיוחד ל-END USER LIABILITY .
עו"ד אלן זיסבלט: ללא ספק נוכל לבחון את זה במסגרת החוק החדש גם מבחינת הנוסח וגם מבחינת הקנס.
עו"ד אלן זיסבלט: אנחנו לא צריכים למהר לדברים קיצוניים.
אמנון רובינשטיין: מספיק שכתוב COMMERCIAL USE .
מחולק לשניים: ולהתקין תקנות אבל לא עשו כלום.
מחולק לשניים: את קלטות המחשב הוציאו במפורש מהתיקון הזה כך שלגביהן חל עדיין הדין הכללי שגם העתקה פרטית ביתית היא בגדר של הפרה.
מחולק לשניים: השאלה היא איך אוכפים את זה.
מחולק לשניים: לדבריו של חבר-הכנסת רביץ, אפילו אם אני מעתיק לצרכים פרטיים ביתיים שלי תוכנה של מחשב זו הפרה של זכויות יוצרים.
אברהם רביץ: אני התכוונתי לקטע הפלילי שבענין.
אמנון רובינשטיין: בדברים האלה צריך ללכת מהקל אל הכבד, לפעול קודם נגד הבסטות המוכרות, אחר-כך נגד המפעלים הגדולים ובסוף יהיה ה-END USER הבודד שבקצב הדברים אני לא רואה שנגיע אליו בכלל.
עו"ד עמי פליישר: מבחינת התוכנה עיקר הבעיה היא לא המכירה בבסטות אלא בעיקר בקרב החברות.
עו"ד עמי פליישר: ב-1998 בלבד מדובר על 48% מהתוכנות שהותקנו בעסקים.
עו"ד עמי פליישר: יש מדד סטטיסטי מורכב שלוקח את כמות המחשבים החדשים שנכנסו בשנת 1998, ה-REPLACEMENT TRADE , כמות התוכנות שנמכרו על-ידי החברות האמריקאיות והחברות הישראליות ועל-ידי נוסחה מסובכת מוצאים את המספר.
אמנון רובינשטיין: אתה אומר ש-48% מהתוכנות בעסקים הן בלא רשות.
אמנון רובינשטיין: אני חושב שהרבה אנשים לא יודעים שזה בלתי חוקי.
עו"ד רחל פשר: התעשייה שאנחנו מייצגים היא עם מתח גדול מבחינת הקנין הרוחני.
אמנון רובינשטיין: עורך-דין בנד, בבקשה.
עו"ד טל בנד: אני מתייחס לסעיף 50(ב) בחוק הפטנטים.
עו"ד טל בנד: הסעיף הזה עוסק בסיטואציה ייחודית שבה אנחנו הופכים את נטל הראיה וכאשר מדובר בפטנט שמגן על תהליך אומרים לנתבע: אתה תוכיח שאתה לא מפר את הפטנט.
עו"ד טל בנד: איך תוכיח את זה?
עו"ד טל בנד: תפתח את קו הייצור שלך ותראה לנו.
עו"ד טל בנד: כל בקשתנו – האמנו שהיא לא שנויה במחלוקת – היתה לדבוק במלים של הטריפס.
עו"ד טל בנד: כאשר טריפס קובע את הנוסחה בסעיף 34, הוא מוסיף בסעיף 34(3) טקסט וקובע שכאשר נתבע מגיש את הראיות יש לקחת בחשבון את האינטרסים הלגיטימיים שלו בהגנה על הסודות העסקיים שלו.
אמנון רובינשטיין: דיברנו על זה בפעם הקודמת.
עו"ד טל בנד: זה לא הוכנס.
עו"ד טל בנד: מסיבה שלא ברורה לי משרד המשפטים דווקה השמיט את ההוראה הזאת.
עו"ד טל בנד: בדקנו את המצב במדינות אחרות וגם באוסטרליה, בגרמניה, באנגליה ובאיחוד האירופי כאשר יש הוראה כזאת – ויש – יישמו את המלים של הסכם הטריפס כמות שהן.
עו"ד טל בנד: זה לא שנוי במחלוקת.
אמנון רובינשטיין: בישיבה הקודמת זה היה שנוי במחלוקת.
אמנון רובינשטיין: משרד המשפטים טוען שזה כבר קיים בלאו הכי.
עו"ד טנה שפניץ: אמרנו שזה נמצא בחוק עוולות מסחריות.
עו"ד טנה שפניץ: מבחינת דרכי חקיקה יש חוק כללי עם שלושה תת-סעיפים שמבהירים בדיוק את הנושא – הוא חוקק לאחרונה.
עו"ד טנה שפניץ: אם אנחנו מכניסים פה את הענין של הסוד המסחרי אנחנו עושים נזק לסוד המסחרי בכל מקום שהוא לא יוזכר במפורש.
עו"ד טנה שפניץ: גם בחקיקה החדשה שנעשה לא נכתוב בכל מקום: וגם לשמור על הסוד המסחרי.
עו"ד טנה שפניץ: יש הליך בפני בית-המשפט, בפני הרשם, בפני כל רשות מוגדרת ואפשר להעלות בפניהם את הענין.
עו"ד טנה שפניץ: אפשר לבקש לא לפרסם, אפשר לקבוע הגשת דרכי ראיות מיוחדות ואפילו אפשר לא לפרסם את הראיות.
אמנון רובינשטיין: תהיה לנו טיוטה של תיקונים לחוק הפטנטים ואולי שם צריך להכניס את זה.
עו"ד טל בנד: אתם חושבים שבמדינות שהזכרתי אין להם חוק ששומר על הסוד המסחרי וזה קיים רק במדינת ישראל?
עו"ד טל בנד: החוק הזה קיים גם במקומות אחרים, יש שם הוראה שמאפשרת לשמור על סודות מסחריים.
עו"ד טל בנד: גם בטריפס עצמו יש הוראה לגבי סודות מסחריים, מצאו לנכון להצמיד לחזקה ההפוכה של נטל הראיה הערת אזהרה האומרת: בסיטואציה כזאת תשמרו על האינטרס של החברה.
עו"ד משה גולדברג: זה קיים ממילא בחקיקה הכללית.
עו"ד טל בנד: אבל זה לא מונח בפני השופט.
עו"ד משה גולדברג: חוק החוזים הכללי לא מונח בפני השופט?
עו"ד טל בנד: התשובה הזאת לא עלתה במדינות האחרות וגם לא בטריפס.
אמנון רובינשטיין: אנחנו לא יודעים אם יש להן שם חוק עוולות מסחריות.
עו"ד טל בנד: בכל המדינות האלה יש הוראות שמאפשרות להגן על סודיות מסחרית, תסתכלו בטריפס עצמו, נדמה לי בסעיף 72.
אמנון רובינשטיין: בבקשה, עורך-דין לוטי.
אמנון רובינשטיין: את מי אתה מייצג?
עו"ד ריצ'רד לוטי: אני מייצג את חברות התרופות הרב-לאומיות באמצעות שני גופים: אינטרפט, שהוא ארגון של כל חברות התרופות הרב-לאומיות; פרמה – ארגון יצרניות התרופות בארצות-הברית.
עו"ד ריצ'רד לוטי: הנקודה הראשונה נוגעת לנושא של הגנה על המידע DATA PROTECTION .
עו"ד ריצ'רד לוטי: כאשר מגישים תרופה חדשה שרק עכשיו המציאו אותה לרישום, הממציא נדרש לבצע ניסויים קליניים ולהגיש מידע שאיסופו דורש מאות מיליוני דולרים.
עו"ד ריצ'רד לוטי: הקהילה הבינלאומית הבינה שלא מתקבל על הדעת שרשויות הבריאות יוכלו להשתמש באותו מידע שנאסף בכסף רב על-מנת לרשום תרופות של גופים אחרים שלא פיתחו אותה תרופה, דהיינו, תרופות גנריות.
עו"ד ריצ'רד לוטי: סעיף 39 לטריפס עוסק במתן הגנה לסודיות בכלל, ומדינת ישראל עומדת בזה אבל סעיף 39(3) לטריפס קבע הוראה ספציפית לענין תיק התרופות.
עו"ד ריצ'רד לוטי: הסעיף עוסק בשני נושאים: 1.
עו"ד ריצ'רד לוטי: חשיפה של המידע.
עו"ד ריצ'רד לוטי: במדינת ישראל לא קיימת בעיה של חשיפת המידע.
עו"ד ריצ'רד לוטי: 2.
עו"ד ריצ'רד לוטי: הסעיף מבקש למנוע הסתמכות עקיפה על-ידי מתן אפשרות לחברת תרופות אחרת, שלא פיתחה את התרופה ,להסתמך על תיק הרישום על-ידי כך שמשרד הבריאות פוטר אותה מביצוע בדיקות רבות בגלל שמשרד הבריאות יודע להסתכל בתיק המקורי ולהגיד: אני לא נותן לו.
עו"ד ריצ'רד לוטי: כמעט בכל מדינות העולם המערבי ניתנה הגנה לנושא הזה על-ידי מה שנקרא MARKETING EXCLUSIVITY שאומר כי מהרגע שאני מקבל רישום של תרופה לתקופה מוגדרת – היום התקופה מגיעה ל-10 שנים באירופה ובארצות הברית – במשרד הבריאות בכל מדינה שהיא אסור להתיר רישום בהתבסס על הרישום המקורי.
עו"ד ריצ'רד לוטי: זו צורת ההגנה שנקבעה.
עו"ד ריצ'רד לוטי: באמנה לא מוגדר הזמן.
עו"ד ריצ'רד לוטי: לפני מספר שנים, כאשר משרד התעשייה והמסחר עשה עבודת הכנה לקראת הטריפס, הוקמה ועדה , שהייתי בין חבריה, על-מנת להציע הצעות לתיקון של החקיקה הישראלית.
עו"ד ריצ'רד לוטי: בדקנו את החוק הישראלי והשווינו אותו לאמנה רק מבחינה משפטית ולא מן האספקט אם זה כדאי למדינת ישראל או לא.
עו"ד ריצ'רד לוטי: בוועדה המכובדת הזאת ישבו גם רשם הפטנטים, מר גבריאלי ומר בנד.
עו"ד ריצ'רד לוטי: הצעת החוק המונחת לפניכם כוללת המלצות של הוועדה ובין ההמלצות שלה לפני ארבע שנים : להכניס חמש שנים של DATA PROTECTION .
עו"ד ריצ'רד לוטי: זו ועדה בלתי תלויה ואני מוכן להגיש לכם את מסקנותיה.
אברהם רביץ: הענין נעשה חריף בגלל שוק התרופות החופשי.
אמנון רובינשטיין: זה כולל לא רק תרופות אלא גם תעשייה כימית חקלאית.
עו"ד ריצ'רד לוטי: אם תסתכלו ברשימה שקובעת מדוע מדינות שונות נמצאות תחת התראה של ממשלת ארצות-הברית, כמעט בכל המדינות שנמצאות ב-LEVEL גבוה, לרבות מדינת ישראל, אחת הסיבות המרכזיות היא אי-מתן הגנה DATA PROTECTION .
עו"ד טנה שפניץ: הנושא הזה נוגע לא רק למשרד הבריאות אלא גם למשרד החקלאות וגם למשרד לאיכות הסביבה.
עו"ד טנה שפניץ: אנחנו בודקים את התקנות וההנחיות הפנימיות שיש בנושאים האלה.
עו"ד טנה שפניץ: לא הכנסנו את זה כאן בגלל הדחיפות של הענין.
עו"ד טנה שפניץ: אנחנו עוד נביא את הענין הזה לוועדה במסגרת הטריפס.
עו"ד טנה שפניץ: הרי יש לנו כבר את ענין הסודיות והמשרדים לא מגלים לצד שלישי, הבעיה היא אם הם עצמם רשאים להסתמך בעת בדיקה על הרישום המקורי.
עו"ד טנה שפניץ: אם זו תהיה בסופו של דבר הגישה, נביא את זה.
עו"ד אלן זיסבלט: אנחנו לא מתעלמים מהנושא ונמשיך ונבדוק אותו.
עו"ד אלן זיסבלט: אני מניח שגם מר לוטי ומר בנד יסכימו שאין קונסנסוס עולמי בענין הזה ויש הרבה מדינות שרואות את ההגנה שניתנת היום בישראל כמספקת את סעיף 39(3).
עו"ד אלן זיסבלט: האמריקאים ניסו להכניס לטריפס דבר מפורש אבל זה לא עלה בידם כי הבעיה היא בקשר לזה שהמדינה לא יכולה להסתמך על מסמכים.
עו"ד אלן זיסבלט: אם נשתכנע שאכן הטריפס מחייב איסור על המדינה להסתמך על מסמכים כדי לאשר תרופה מסוימת נעשה את זה בסיבוב השני.
אמנון רובינשטיין: אני לא יכול להחיל את הסעיף הזה בלי נציג משרד החקלאות.
עו"ד טל בנד: הוועדה הזאת לא הוציאה מתוכה הסדר מגובש.
עו"ד טל בנד: אם מסתכלים על המדינות שבהן יש הסדר מגובש, כמו בדירקטיבה האירופית, או בארצות-הברית שם זה 5 שנים ולא 10 שנים, רואים שיש הסדר מפורט עם הרבה חריגים.
עו"ד טל בנד: זה דבר שמחייב עבודת הכנה והיינו מבקשים שגם להתאחדות התעשיינים תהיה אמירה כלשהי בנושא.
אמנון רובינשטיין: למשרד הבריאות יש בעיה מעשית שהוא משתמש ב-DATA , או שזה ענין תיאורטי?
עו"ד ריצ'רד לוטי: זה קורה כל הזמן.
עו"ד טל בנד: לא צריך להגזים.
עו"ד טל בנד: כאשר המוצר מוגן הגנה פטנטית ממילא השאלה איננה מתעוררת.
עו"ד טל בנד: כאשר המוצר איננו מוגן הגנה פטנטית מתעוררת השאלה האם לתת הגנה נוספת.
עו"ד טל בנד: בדירקטיבה האירופית כתוב שבתקופה של שש שנים המדינות רשאיות לא להחיל אותה אם הפטנט פקע.
אמנון רובינשטיין: בעניינים האלה כדאי בדרך כלל ללכת בעקבות אירופה.
אמנון רובינשטיין: זה קצת לא נוח שאנחנו לא מחילים סעיף כל כך מפורש בהסכם.
עו"ד טנה שפניץ: זה ענין של פרשנות.
עו"ד טנה שפניץ: אנחנו שומרים על סודיות ושום משרד ממשלתי לא משתמש בזה לצרכים של צד שלישי.
עו"ד טנה שפניץ: אם זה מכוסה בחקיקה אין צורך לחוקק.
אמנון רובינשטיין: המסירה לצד שלישי כן מכוסה אבל השימוש העצמי לא מכוסה.
עו"ד ריצ'רד לוטי: מדינות כמו ארגנטינה לא הכניסו חקיקה כזאת ולכן הן נמצאות ברשימה האמריקאית אבל לאחרונה אוסטרליה הכניסה חקיקה כזאת, קנדה בתהליכי חקיקה.
עו"ד ריצ'רד לוטי: נדמה לי שאין מחלוקת שאין דרך אחרת להגן על זה.
אמנון רובינשטיין: אנחנו נמצאים ברשימה של האמריקאים בגלל מעשים או בגלל העדר חוק?
עו"ד טנה שפניץ: תן לנו לבדוק את זה.
עו"ד ריצ'רד לוטי: אקרא לכם מה-PROPE
עו"ד ריצ'רד לוטי: RTY WATCH LIST .
עו"ד ריצ'רד לוטי: FEBRUARY 1999 AMENDMENTS TO THE PHARMACISTS LAW DIMINISH PHARMACEUTICAL PATENT PROTECTION BY PERMITTING THE PARALLEL IMPORTATION OF PHARMACEUTICALS AND SANCTION THE UNFAIR COMMERCIAL USE OF TEST DATA.
אמנון רובינשטיין: זה קיים בישראל?
אמנון רובינשטיין: אני חושב שזו הטענה על הייבוא המקביל.
עו"ד ריצ'רד לוטי: הטענה היתה שברגע שאתה מתיר ייבוא מקביל אתה מפר גם את סעיף 39(3) ומאפשר הסתמכות על התיק.
אמנון רובינשטיין: אני לא אדון בנושא של ייבוא מקביל.
עו"ד ריצ'רד לוטי: אני מדבר רק על 39(3).
עו"ד ריצ'רד לוטי: שני נושאים יותר טכניים.
עו"ד ריצ'רד לוטי: ראשית, בסעיף 50 בחוק מדובר על "מוצר זהה".
עו"ד ריצ'רד לוטי: אני מציע שההגדרה תהיה: מוצר נשוא הפטנט, כלומר, זה חל לגבי כל תהליך יצור של מוצר נשוא הפטנט משום שאין מונח "מוצר זהה" כאשר מדברים בחוק הפטנטים.
עו"ד משה גולדברג: כנראה שזה נכון משום שחוק הפטנטים מדבר על עיקר ההמצאה.
גם לכתוב: נקודה נוספת.
גם לכתוב: בעקבות הטריפס הוכנס תיקון להגדרה של המצאה של מוצר ובלבד שהוא משמש בתעשייה.
עו"ד טנה שפניץ: בסעיף 5(2)?
עו"ד ריצ'רד לוטי: כן.
עו"ד ריצ'רד לוטי: אם תסתכלו בהערת השוליים יש אולי אי-הבנה לגבי המושג של מוצר המשמש בתעשייה.
עו"ד ריצ'רד לוטי: זה די אנכרוניסטי לומר שאנחנו מגינים רק על מוצרים תעשייתיים, יש מוצרים לא תעשייתיים שכבר מזמן אנחנו מגינים עליהם בחוק הפטנטים.
עו"ד ריצ'רד לוטי: זה צריך להיות לכל יישום טכנולוגי.
עו"ד ריצ'רד לוטי: לדוגמה, בארצות-הברית יש פסיקה שהנושא של שיטות לעשיית עסקים , אלה הפטנטים שעוסקים באינטרנט, נושא שלמדינת ישראל יש אינטרס להגן עליו בגלל התעשייה המקומית, לכאורה זה לא מוצר תעשייתי ואי-אפשר להגן על זה אבל בארצות-הברית מגינים על זה.
עו"ד טנה שפניץ: האם הנוסח האחרון שבו כתבנו "בכל תחום טכנולוגי" לא עונה על זה?
עו"ד ריצ'רד לוטי: בכל תחום תעשייתי או טכנולוגי, זה בסדר.
עו"ד טל בנד: אני מבקש להוריד את הדרישה הנוספת של יישום תעשייתי, שמופיעה בטריפס.
עו"ד טל בנד: כתוב: AND ARE CAPABLE OF INDUSTRIAL APPLICAION .
עו"ד ריצ'רד לוטי: אין לנו בעיה עם הטריפס.
עו"ד ריצ'רד לוטי: המובן של יישום תעשייתי זה לא INDUST
עו"ד ריצ'רד לוטי: RIAL כפי שאנחנו מנסים להגדיר את זה כאן אלא USEFUL וכל מה שזה אומר שזה צריך להיות מועיל.
עו"ד ריצ'רד לוטי: בחוק הפטנטים יש דרישה שההמצאה תהיה מועילה ולכן אנחנו לא חייבים להכניס זאת.
עו"ד ריצ'רד לוטי: ב-FOOTNOTE נאמר ש-"INDUST
עו"ד ריצ'רד לוטי: RIAL APPLICATION MEANS AND USEFUL.
אמנון רובינשטיין: בסדר, נדון בזה.
עו"ד ריצ'רד לוטי: נקודה אחרונה נוגעת לנושא שהוא לא פרוצדורלי אלא מהותי והוא רישיונות הכפייה.
עו"ד ריצ'רד לוטי: אחד הגורמים הגדולים לטריפס היה הדאגה של מדינות המערב לרישיונות כפייה בעיקר בתחום התרופות כאשר ניתן היה לקבל רישיון כפייה כמעט באופן אוטומטי בכל עת שלא היה ייצור מקומי על-ידי חברת תרופות.
עו"ד ריצ'רד לוטי: במשך שנים התעשייה הישראלית עקפה בצורה זו את החרם הערבי והצליחה לפרוח, זאת על בסיס רישיונות הכפייה.
עו"ד ריצ'רד לוטי: בא הסכם הטריפס והוריד את הנושא של רישיונות הכפייה כשקבע כי אי-יצור באותה מדינה איננו מהווה יותר נימוק לקבלת רישיון כפייה.