GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דן אורנשטיין: ואולם רשאי שר העבודה והרווחה לקבוע שנת לימודים אחרת או יותר ארוכה.
שוש זאב רשף: "שנת לימודים לעניין מעונות יום שיקומיים".
דן אורנשטיין: לעניין סעיף זה.
קלרה פלדמן: איך זה מסתדר עם ההסעה?
קלרה פלדמן: כי אם זה שנת לימודים לא זהה לשנת לימודים הרגילה אנחנו נכנסים לבעיה של הסעות.
תמר גוז'נסקי: אנחנו קיבלנו את זה שאנחנו מדברים על הילדים עם הנכויות הקשות, כי אלה הפעוטות הם גם כן ילדים עם נכויות קשות.
תמר גוז'נסקי: לילדים עם הנכויות הקשות היום יש סידור ברור שהם מוסעים עד מחצית אוגוסט.
תמר גוז'נסקי: אז זה אותו דבר.
תמר גוז'נסקי: יש לי בקשה את היועצת המשפטית שלנו שתקריא עוד פעם ותסביר.
הלית ברק: אני אקריא את סוף סעיף ב (1) שאומר: "שנת לימודים" - שנת לימודים כמשמעותה בסעיף 14 לחוק חינוך מיוחד התשמ"ח- 1988".
הלית ברק: ומיד לאחר מכן אנחנו נוסיף את המילים "ואולם רשאי שר העבודה והרווחה לקבוע שנת לימודים אחרת מעניין פסקה זו".
הלית ברק: כפי שהסביר נציג משרד המשפטים ברירת המחדל הקיימת כבר היום תהיה כפי שזה קבוע בחוק חינוך מיוחד אבל אם ימצא לנכון השר יוכל לקבוע שנת לימודים אחרת.
תמר גוז'נסקי: ואז זה גובר?
הלית ברק: אז זה גובר.
הלית ברק: אנחנו רוצים ש "לעניין פסקה זו" יהיה חופף למעונות יום שיקומיים או הפוך.
הלית ברק: זאת אומרת הוא לא צריך לקבוע "לעניין פסקה זו" הוא צריך לקבוע מה שנת הלימודים.
נטע דגן: אני חוששת שאם בחוזר מנכ"ל הוא יקבע שנת לימודים שחלה נניח בפסח
תמר גוז'נסקי: אבל זה לא חל עלינו.
נטע דגן: זה הוא.
נטע דגן: שלא יקבע שנת לימודים אחרת.
תמר גוז'נסקי: חוזר מנכ"ל לא חל עלינו.
תמר גוז'נסקי: חל עלינו סעיף 14 בחוק.
נטע דגן: אני מדברת על שר העבודה והרווחה.
נטע דגן: לא יתכן שתהיה שנת לימודים אחרת במעונות יום שיקומיים ושנת לימודים אחרת "לעניין סעיף זה".
נטע דגן: רק הביטוי "לעניין סעיף זה" צריך לשנות.
דן אורנשטיין: צריך להתייחס למשהו.
דן אורנשטיין: אי אפשר לקבוע בחלל הריק.
דן אורנשטיין: זה ברור שזה לעניין מעונות יום שיקומיים.
נטע דגן: מדאיג אותי שייקבעו שתי שנות לימודים שונות על ידי שר העבודה והרווחה, אחת לעניין חוק מעונות יום שיקומיים ואחת אחרת.
קלרה פלדמן: לגבי ההסעות של משרד החינוך ההסדר קיים לגבי ילדים קשים.
קלרה פלדמן: כלומר זה לא שונה מבחינת התאריכים.
תמר גוז'נסקי: הם התאימו את עצמם לילדים הקשים.
תמר גוז'נסקי: הם לקחו את העיקרון של הילדים הקשים.
קריאה: זה בעצם שנה מלאה מלבד שבועיים קיץ.
ניצה ננר: למרות שאנחנו מאפשרים במסגרות החינוך את מחצית אוגוסט ואת סוכות כן להפעיל או לא להפעיל, יש בחירה.
קלרה פלדמן: אני אגיד לכם מה הבעיה, לאו דווקא בהסעה.
קלרה פלדמן: הבעיה פה היא יותר בעובדים, בסייעות.
קלרה פלדמן: יש פה סידורים שונים במסגרות שונות לגבי הנכונות של הסייעות בתקופה כזאת, מקבלים משכורת כפולה.
שוש זאב רשף: זה כללים של משרד החינוך.
ג'ין יודס: גם הסיעות בגיל הרך ידרשו את זה.
קלרה פלדמן: בדיוק.
קלרה פלדמן: זה אומר שחלק מהעובדים יהיו בתנאים א' וחלק מהעובדים יהיו בתנאים ב' באותה מסגרת.
קלרה פלדמן: אני יודעת שאנחנו מדברים על ההסעות אבל זה משליך על ההסעות, לא בכל מקום יסכימו.
קלרה פלדמן: חלק מילדים יוסעו וחלק מילדים לא יוסעו.
שוש זאב רשף: הכללים של משרד החינוך וכיתות חינוך לא דומות למעון יום שיקומי.
שוש זאב רשף: אצלנו זה יפעל כל השנה.
שוש זאב רשף: יש גופים שמפעילים כל השנה, אין שאלה של סייעת שעובדת בקיץ או לא עובדת בקיץ.
ג'ין יודס: אני רוצה לעדכן אתכם שבאוגוסט בדרך כלל אנחנו עושים קייטנה, וזה שבועיים נוספים לשנת הלימודים.
ג'ין יודס: אז צריך לפנות לצוות ולראות מי מוכן וכמובן הם צריכים פיצוי אחר עבור העבודה כי הם מוותרים על החופש שלהם.
ג'ין יודס: לא כל ההורים רוצים את זה, והורים שרוצים את זה עד היום השתתפו בתשלום הנוסף שיש במימון השבועיים הללו.
קריאה: את מדברת על השבועיים האחרונים של אוגוסט?
ג'ין יודס: לא, השבועיים הראשונים.
תמר גוז'נסקי: מעונות יום שמפעיל משרד העבודה בכלל, לא שיקומיים (נעמ"ת, ויצ"ו או משפחתונים) עובדים באוגוסט, עד ה- 10 או ה- 11.
תמר גוז'נסקי: לכן מעון היום השיקומי נכלל בכללים האלה.
תמר גוז'נסקי: יש פה את השתתפות ההורים שהוא שונה מתשלום הורים בגן ילדים ושונה מכל דבר אחר.
תמר גוז'נסקי: לכן ברגע שאתם נכנסים בחוק לא תהיה לכם ברירה אלא להתאים את עצמכם בעשרת הימים האלה.
קלרה פלדמן: אני מדברת מהצד של ההסעות.
קלרה פלדמן: אני מבינה שלא תהיה לכל הקבוצה הזאת ברירה ויצטרכו לתת את זה.
קלרה פלדמן: השאלה אם הקבוצה השניה לא מסיעים, מכיוון שמגיעים להסדר אחר, אז יצטרכו הסעות מיוחדות עבור הילדים האלה.
קלרה פלדמן: זה מה שמדאיג אותי.
שוש ימין: זה קורה לנו גם בחינוך הרגיל בשנת הלימודים לתלמידים על יסודיים שלומדים עד 20 ביוני והיסודי עד ה- 30.
שוש ימין: הרשות המקומית מתאימה את עצמה למערך הסעות אחר מה- 20 ביוני ואילך.
שוש ימין: אני חושבת שאם תהיינה הסעות משולבות יצטרכו להתאים את עצמם באותם מועדים שהפעוטון או מעון היום השיקומי ימשיך לפעול והמוסד לחינוך מיוחד לא.
שוש ימין: הם מתורגלים כבר לזה.
תמר גוז'נסקי: אנחנו מאשרים את ההצעה הזאת שקראה היועצת המשפטית.
תמר גוז'נסקי: כלומר: "שנת לימודים כמשמעותה בסעיף 14 לחוק חינוך מיוחד" ו- "רשאי שר העבודה והרווחה לקבוע את הכללים".
תמר גוז'נסקי: אני מבקשת מהיועצים לנסח.
דן אורנשטיין: כעקרון מה שמאשרת הוועדה, אם אני מבין נכון, זה "אולם רשאי שר העבודה והרווחה לקבוע שנת לימודים אחרת".
דן אורנשטיין: לגבי הסייפא יש הסמכה של היועצים המשפטיים לעניין סעיף זה או לעניין משהו אחר.
תמר גוז'נסקי: יש עוד הערות לגבי יתר הסעיפים?
עידית גודס: בסעיף קטן ב (3) נאמר: הראשון ביולי.
עידית גודס: אנחנו עשינו חשיבה בקרב המעונות ולפעמים קורה שילדים מופנים באמצע שנה - הרי זה גילאים מאוד צעירים, כל תלמיד צריך אבחון, לפעמים ילד מגיע בגיל שנה.
שוש זאב רשף: אני בהחלט מסכימה.
שוש זאב רשף: אני סימנתי לי את זה להערה.
תמר גוז'נסקי: איך קבעתם את ה- 1 ביולי?
הלית ברק: זה נולד מכך שאנחנו מחד חשבנו שצריכה להיות תקופה מספיקה לרשות המקומית להתארגן כשהיא מקבלת את כתב ההתחייבות.
הלית ברק: כששנת הלימודים מתחילה בספטמבר נביא להם את זה באוגוסט?
הלית ברק: מצד שני מעונות היום השיקומיים אמרו שמבחינתם עדיף כמה שיותר מאוחר כדי לכלול כמה שיותר ילדים.
שוש זאב רשף: השאלה אם בכלל צריך לרשום תאריך.
תמר גוז'נסקי: בחקיקה ראשית?
שוש זאב רשף: כן.
שוש זאב רשף: בחקיקה ראשית.
קלרה פלדמן: אני חושבת שחשוב לרשום תאריך.
קלרה פלדמן: זה רק לטובת העניין.
תמר גוז'נסקי: מה כתוב בחוק הכללי?
תמר גוז'נסקי: האם בחוק הכללי של ההסעות יש תאריך?
תמר גוז'נסקי: אבל גם שם יש התחייבות.
תמר גוז'נסקי: משרד החינוך מממן, והרשות מממנת.
שוש ימין: כל נושא המימון בהסעות ומלווים זה בהסדרים שאנחנו מגיעים עם הרשויות המקומית.
תמר גוז'נסקי: יש תאריך מתי מגיעים להסדר?
שוש ימין: תשלומים להסעות אנחנו משלמים מידי חודש.
תמר גוז'נסקי: מתי אתם צריכים להודיע לרשות שיש שם 7 ילדים או 20 ילדים?
שוש ימין: הרשות מדווחת לנו.
תמר גוז'נסקי: מתי היא צריכה לדווח?
שוש ימין: לכאורה אנחנו נותנים לה אפשרות לדווח עד נובמבר.
שוש ימין: היא יכולה להתחיל לדווח מספטמבר ואילך.
שוש ימין: המועד הסופי לדיווח הוא נובמבר-דצמבר.
תמר גוז'נסקי: הבעיה שלנו שאם אנחנו קובעים תאריך זה אומר שמי שמגיע בשני ביולי לעירייה העירייה תגיד לו לבוא בשנה הבאה.
תמר גוז'נסקי: אבל זה לא מה שאנחנו התכוונו ולכן אני שואלת עוד פעם אם אנחנו צריכים תאריך או לא.
קלרה פלדמן: אם אנחנו רוצים שהרשות תתחייב ותתארגן אנחנו צריכים תאריך.
קלרה פלדמן: אני חושבת שאפשר למצוא פתרון ליוצא מן הכלל.
תמר גוז'נסקי: מתי ההרשמה למעון היום השיקומי, בדרך כלל?
שוש זאב רשף: זה יכול לקרות על פני כל השנה.
שוש זאב רשף: בעיקרון זה יקרה לקראת ספטמבר כי רוב התחלופה של הילדים הנכנסים ויוצאים זה בקיץ.
שוש זאב רשף: אפילו במאי מתחילים הרישומים וועדות ההשמה וכולי.
שוש זאב רשף: זאת אומרת שזה כן יכול להגיע בתקופה הזו אבל אני חושבת שתאריך יעד כזה הוא מאוד מחייב ומאוד בעייתי.
שוש זאב רשף: מה יקרה עם ילד שנכנס באוקטובר, נובמבר, דצמבר?
עידית גודס: האם אפשר לקבוע שתוך פרק זמן מיום שהמעון הודיע לרשות הרשות תהיה מחויבת לדאוג להסעה?
תמר גוז'נסקי: הרי אתם יודעים שאתם צריכים להגיע להסדר עם הרשות.
תמר גוז'נסקי: הרי כתוב שאתם צריכים להגיע להסכמה עם הרשות.
שוש זאב רשף: זה בדיוק מחדד את העניין שאנחנו בשעתו אמרנו שהמעון השיקומי הוא שצריך לדאוג לנושא של ההסעה כדי שלא יהיה לנו את כל הצרות האלה והורים "יפלו בין הכסאות" וירוצו לרשות, וכן יתנו להם הסעה ולא יתנו להם הסעה.
שוש זאב רשף: מזה באמת חששנו ולכן אני עדיין אומרת שאני לא חושבת שצריך להיות תאריך.
שוש זאב רשף: אני רוצה שתהיה אפשרות לכל ילד להיכנס בנקודת זמן שהוא יכול להיכנס.
שוש זאב רשף: או שהרשות תדאג לזה או שהמעון השיקומי ידאג לזה.
דן אורנשטיין: תשימי לב שאולי זה בא לידי פתרון בנוסח במובן הזה שכתוב "לא יאוחר מיום 1 ביולי".
דן אורנשטיין: זאת אומרת שזה יכול להיעשות במהלך כל השנה עד לתאריך מסוים.
שוש זאב רשף: זאת אומרת ביולי הם מתחייבים להעביר את הכספים לרשות המקומית לגבי השנה הקרובה.
שוש זאב רשף: זאת אומרת תשלום מראש עבור השנה הקרובה.
דן אורנשטיין: אז היית רוצה שזה יהיה לגמרי פתוח, בלי תאריך?
שוש זאב רשף: בלי תאריך.
תמר גוז'נסקי: בעניין ההסעות יש לנו שני צדדים.
תמר גוז'נסקי: ישנו מעון היום השיקומי, שכתוב בחוק באופן חד משמעי שהוא אחראי להסעה.
תמר גוז'נסקי: מעון היום השיקומי רשאי להעביר לידי הרשות המקומית התחייבות.
תמר גוז'נסקי: ישנה כאן הרשות המקומית שמקבלת ההתחייבות והיא יכולה להגיד: עד עכשיו ארגנתי את ההסעות, הגעתם אלי בחודש פברואר, אין לי הסעה.
תמר גוז'נסקי: האם בניסוחים הקיימים בחוק יש לרשות המקומית זכות סירוב?
שוש ימין: זה לא קורה במערך ההסעות של החינוך המיוחד במשרד החינוך.
הלית ברק: לפי הנוסח אין זכות סירוב.
הלית ברק: מעון היום השיקומי, לפי שיקול דעתו, רשאי להעביר כתב התחייבות.
הלית ברק: מרגע שכתב התחייבות הועבר הרשות המקומית מחויבת.
תמר גוז'נסקי: אז אולי אנחנו יכולים לנסח כך: הכללים זה עד 1 ביולי, רצוי שמראש ידעו.
תמר גוז'נסקי: לגבי פניות שבאות לאחר ה- 1 ביולי אנחנו צריכים לתת אפשרות לרשות המקומית להגיד שזה לא מסתדר לו.
קריאה: המשמעות היא שילד אולי לא יתקבל למעון.
תמר גוז'נסקי: אז יכול להיות שהמעון השיקומי כמה חודשים ימצא סידור אחר ולשנת הלימודים שאחרי זה הוא כבר ידאג.
שוש ימין: אבל למה צריך להגדיר את זה מראש לשנה?
שוש ימין: אפשר: כתב התחייבות יכלול התחייבות לתקופה בה תידרש הרשות המקומית לבצע את ההסעות לפעוט ולתקופה שלא תהיה מעל שנה.
שוש ימין: זאת אומרת אם משרד העבודה והרווחה נותן את ההקצבה מקסימום לשנה ההגבלה תהיה לא יותר משנה אבל תאפשר גם תקופה נמוכה משנה.
קלרה פלדמן: זו לא הבעיה.
קלרה פלדמן: בעצם אנחנו הכנסנו את הרשויות המקומיות לעניין הזה "בדלת אחורית".
קלרה פלדמן: החוק הזה בא להסדיר כדי שהארגונים המפעילים יעשו את הדבר הזה.
קלרה פלדמן: עכשיו נרתמנו לזה כרשויות מקומיות ואנחנו מוכנים לעשות את זה.
קלרה פלדמן: מה שקורה שבסופו של דבר אנחנו מעבירים את כל האחריות כמעט לרשות המקומית כי על זה יפול ויהיה ילד במעון או לא יהיה ילד במעון.
קלרה פלדמן: את זה אנחנו לא רוצים כי החוק מחייב את הארגון לבצע את העניין.
קלרה פלדמן: ההצעה הזאת שביולי זה לפחות תאריך שהרשות המקומית צריכה לדעת להיערך.
קלרה פלדמן: נניח שמדובר על חודשים באוקטובר או בנובמבר או בדצמבר, וזה בפועל קורה: הרבה ילדים נכנסים מכל מיני סיבות באמצע שנה.
קלרה פלדמן: זה לא יהיה הוגן כלפי הרשות המקומית שסידר את ההסעות להוסיף עוד ילד, את הילד הזה הוא יצטרך להסיע כשהוא נכנס מהתחלה לכל החוק הזה ברצון טוב.
קלרה פלדמן: בשנה הזאת יצטרכו להתמודד עם זה.
ג'ין יודס: באמת זה בעייתי לא להיות גמישים אבל לפחות היה כדאי להגיד סוף יולי.
ג'ין יודס: מהניסיון שלנו עד הראשון ליולי עדיין לא סגרנו את הרשימה.
ג'ין יודס: אני יודעת שהארגונים האחרים גם כן לא היו מוכנים.
דוד מרקו: מבחינת משרד החינוך מה קורה לילד באמצע שנה שעובר מרשות לרשות וזכאי להסעות?
דוד מרקו: האם הרשות המקומית החדשה מתמודדת באמצע שנה עם זה?
קריאה: חד משמעית כן.
תמר גוז'נסקי: ההבדל הוא כזה: בילדים האלה שמדובר בדרך כלל הרשות היא זאת שיודעת על הילדים כי הם כבר שנים אצלה ברשימות.
תמר גוז'נסקי: זה מערך שכל פעם נוספת לו איזושהי קבוצת גיל אבל רוב הילדים ידועים למערכת.
תמר גוז'נסקי: פה אנחנו מדברים על קבוצת ילדים קטנה, זה רק שנתיים, מדובר בסך הכל על שני שנתונים ויש תחלופה מאוד גדולה.
תמר גוז'נסקי: זה לא כמו בחינוך המיוחד בגיל 3-21.
תמר גוז'נסקי: זה בכלל לא דומה.
תמר גוז'נסקי: אני רציתי להציע שאם כתב ההתחייבות לא יועבר עד סוף יולי צריך יהיה להידבר עם הרשות.
תמר גוז'נסקי: זאת אומרת בכל זאת להשאיר איזשהו פתח.
תמר גוז'נסקי: מצד אחד יש פה אינטרס של הילד; מצד שני אנחנו יודעים שהרשויות המקומיות נכנסו לחוק הזה באמת מתוך רצון טוב ולפיכך אני מנסה להתפשר.
נטע דגן: אולי אפשר לאחר את זה עוד?
נטע דגן: ככל שנאחר את זה עוד יותר ילדים יכנסו.
קלרה פלדמן: אבל הבעיה היא בתכנון.
קלרה פלדמן: צריך לתכנן את ההסעות.
נטע דגן: כיוון מדובר על ילד שמגיע בהפתעה, ההורים עברו דירה, המסגרת האחרת לא מתאימה.
נטע דגן: אני לא מדברת על "בית איזי שפירא" אני מדברת על איזה מעון נידח במגזר הערבי: אין לו שום סיכוי להיערך להשיג הסעה.
נטע דגן: דווקא לרשויות המקומיות יש הרבה יותר סיכוי לזה.
נטע דגן: אני גם חייבת לחלוק על הניתוח המשפטי.
נטע דגן: אני לא חושבת שבאיזשהו מקום כתוב שהמעון אחראי לנושא של הסעות.
נטע דגן: אני חושבת שהנושא הזה נשאר פתוח.
תמר גוז'נסקי: בכל הדיונים נקודת המוצא הייתה שהמעון אחראי וזה כתוב בסעיף ב (1).
דן אורנשטיין: הניתוח הוא של ההצעה.
דן אורנשטיין: בכלל, החוק לא מתייחס לזה.
תמר גוז'נסקי: האחריות היא על המעון היום השיקומי.
תמר גוז'נסקי: משרד העבודה והרווחה עמד על זה בתקוף מתוך ראית הצורך שמעון היום השיקומי צריך להגיע להסכמים עם הרבה מאוד גורמים.
תמר גוז'נסקי: הוא צריך להגיע להסכמים עם קופות החולים שצריכות להעביר לו כסף; הוא צריך להגיע להסכמים עם ההורים שצריכים לשלם, זה לא כמו חוק חינוך מיוחד, הכל פה בתשלום.
תמר גוז'נסקי: גם יש השתתפות של הורים, משרד העבודה, קופות החולים ולכן יש פה מערך שלם.
תמר גוז'נסקי: במשרד החינוך המערך הוא אחר.
תמר גוז'נסקי: פה מדובר בגופים ציבוריים-פרטיים ולא ממשלתיים, יש להם מערך שלם של הסכמים.
תמר גוז'נסקי: אמרנו שמבחינת טובת הילד וההורים לא לגרום למצב כזה שיגידו להורים לחפש לעצמם הסעה.
תמר גוז'נסקי: למדנו מהניסיון שבסופו של דבר מי שיכול היה ליהנות מהשירות זה ההורים שיכלו לסדר הסעות.
תמר גוז'נסקי: זה יצר מצב קשה מאוד.
תמר גוז'נסקי: אחר כך שמענו שיש מקומות שהארגונים התנדבו וזה עלה להם 4,000 שקל לחודש וכן הלאה.
תמר גוז'נסקי: יש פה מצב מאוד קשה כי זה לא חוק חינוך חינם, ולא חוק חינוך חובה - זה מערך אחר בכלל.
תמר גוז'נסקי: לכן אמרנו שחיוני שהגוף הזה, הארגון שמפעיל את המעון, שיש לו מעמד יותר טוב, הוא גם לא עוסק בילד אחד ויש לו ניסיון, הוא גוף יותר חזק מההורים.
תמר גוז'נסקי: בעיקר, משרד העבודה מקווה שנגיע לאותם ילדים, לאותן משפחות שעד היום לא נקלטו בגלל הקשיים האלה, או בגלל מרחק, או בגלל חולשה.
תמר גוז'נסקי: קשה מאוד להורים לנסוע שעתיים לפה ושעתיים חזרה להביא את הילד.
תמר גוז'נסקי: יכול להיות שגם הלאה יהיו הורים שלא ירצו למסור את הילד להסעה ויגידו שהם מביאים את הילד.
קריאה: השאלה מה עושים עם ילד אחד.
תמר גוז'נסקי: משרד העבודה מעביר לכם תקציב, יהיו ילדים כאלה ויהיו ילדים כאלה.
תמר גוז'נסקי: לכן יהיו ילדים שיעלו יותר מ- 1,600 שקל.
תמר גוז'נסקי: יהיו ילדים אתם תשלחו מונית בגלל הרבה סיבות.
תמר גוז'נסקי: אני רוצה להדגיש שאת העיקרון הזה הדגשנו גם בישיבה עם השלטון המקומי כי אחרת אני פוחדת שנעשה קשיים בקבוצה המאוד מצומצמת הזאת.
תמר גוז'נסקי: הבעיה שלנו היא כזאת: כל מי שיבוא עד סוף יולי יביא את כתב ההתחייבות, זה כאילו כבר הסכם לפי החוק.
תמר גוז'נסקי: מה קורה אחרי יולי?
תמר גוז'נסקי: האם אנחנו אומרים שקורה משהו אחרי יולי?
תמר גוז'נסקי: כתב התחייבות שיועבר לאחר ה- 1 ביולי האם אנחנו אומרים שיש בכל זאת איזושהי זכות סירוב של הרשות?
שירלי גלאור: אולי אפשר זכות סירוב תוך מתן נימוקים.
שירלי גלאור: אני חושבת שהרשות, כרשות ציבורית, צריכה לעמוד באיזושהי ביקורת, היא לא יכולה פשוט לסרב.
דן אורנשטיין: זה מתחייב ממילא.
שירלי גלאור: זה מתחייב ממילא אבל ברגע שאתה תגיד "תוך מתן נימוקים" אני חושבת שהיא תצטרך יותר לבחון ולראות אם באמת היא יכולה.
תמר גוז'נסקי: נציגי הארגונים, אתם אמרתם לי שגם היום בלי חוק ההורים הולכים לרשות המקומית והרבה פעמים מקבלים היענות והרשות הולכת לקראתם.
תמר גוז'נסקי: גם אם הם באים באמצע השנה, אני מניחה.
תמר גוז'נסקי: לדעתי ככלל, אם הרשויות המקומיות יכולות הן יעשו את זה.
קלרה פלדמן: בוודאי שיש להם רצון, אבל לפעמים אין ברירה.
תמר גוז'נסקי: יש להם אינטרס.
תמר גוז'נסקי: אם הרכב לא מלא הילד הזה אולי יקבל את הרכב.
תמר גוז'נסקי: אין להם סיבה לא להיענות.
ג'ין יודס: הרשות המקומית נענית להורים הרבה יותר מאשר גוף ציבורי.
ג'ין יודס: אני פוחדת שאם הם הלכו לקראת ההורה, הארגון ירגיש הרבה פחות מחויבות.
ג'ין יודס: זה קצת מדאיג אותי למרות שכמובן אפשר להפעיל את הלחץ של ההורים שהארגון אומר אי אפשר לקבל את הילד רק אם הרשות מסכימה.
קלרה פלדמן: אני רוצה להרגיע את הגברת פלדמן: ההורים האלה ימשיכו להיות תושבים של אותה רשות מקומית.
קלרה פלדמן: גם אם הם באים דרך הארגון עדיין את כוח הלחץ יש להם.
קלרה פלדמן: הרשות המקומית בהחלט רואה באוכלוסייה הזאת חלק מהאוכלוסייה שלה.
קלרה פלדמן: אסור לנו היום, כשנכנסנו לעניין הזה, להעמיד את הרשות המקומית לקיר מכיוון שאם יהיה מקרה שרשות תסרב כשתצטרך להעמיד לזה הסעה מיוחדת ואנחנו נדע שזה יעלה 4,000 ואתם יכולים לשלם 1,600.
קלרה פלדמן: יכול להיות שבמשא ומתן ישיר תבואו אליו ותגידו שאנחנו נממן את זה, הורים שיסעו ואתם ממילא לא תצטרכו, אז הוא ימצא את הפתרון.
קלרה פלדמן: זה חייב להיות בהסדר אחד לאחד.
קלרה פלדמן: אי אפשר להפיל באמצע שנה מין דבר כזה.
קלרה פלדמן: אם אנחנו היום נחייב נהיה בבעיה.
דוד מרקו: אני חושב שצריך להכיר בעובדה שזה לא מערכת החינוך.
דוד מרקו: הגברת שוש אמרה שחוץ מאיזה מאסה בתחילת שנה כל השנה נכנסים ילדים.
קריאה: לא הרבה.
דוד מרקו: אבל זה קורה.
דוד מרקו: זה קורה כי ילדים נבחנו מאוחר.
דוד מרקו: הגברת פלדמן אומרת שהיוצא מן הכלל של ה- 4,000 שקל לילד זה יהיה הויכוח בין הרשות לבין המפעיל.
דוד מרקו: יכול להיות מצב שאם הרשות לא מסוגלת לעמוד בדבר הזה, בוודאי חלק מהמעונות השיקומיים לא יוכלו לעמוד בזה, וילד שנכנס למשל באוקטובר יכול להיות שיחכה שנה עד שיהיה פתרון כמו שצריך.
תמר גוז'נסקי: נניח שאנחנו כותבים: "יועבר לרשות המקומית לא יאוחר מיום 30 ביולי".
תמר גוז'נסקי: האם אנחנו נותנים אופציה להגיע לעירייה אחרי ה- 30 ביולי?
תמר גוז'נסקי: אנחנו לא רוצים לחסום.
תמר גוז'נסקי: אם אין הבדל, לא צריך תאריך.
תמר גוז'נסקי: אם אנחנו קובעים תאריך מה ההבדל?
שוש ימין: אם יעבירו את אותו סל גם אם הילד לא מתחיל בראשון לספטמבר את ההסעה.
תמר גוז'נסקי: אבל משרד העבודה לא יעביר לה.
שוש ימין: אבל צודקת הגברת פלדמן שזה לפעמים לוגיסטיקה נפרדת, רכב מיוחד.
שוש ימין: כשהילד מגיע באיחור לא תמיד ניתן לשלב אותו.
שוש ימין: הדרך לפצות את הרשות המקומית היא בזה שגם אם הילד מתחיל לא בראשון לספטמבר אלא בראשון לנובמבר אז את אותו סל להעביר לה לכל השנה.
שוש זאב רשף: אי אפשר.
שוש ימין: תמיד יהיה את החלק היחסי.
קלרה פלדמן: למה אי אפשר?
שוש זאב רשף: אי אפשר מפני שהילד מקבל סל מהיום שהוא מתחיל במעון.
שוש זאב רשף: התעריף הוא פר ילד מיום כניסת הילד למעון.
שוש זאב רשף: אנחנו לא יכולים לתת אותו רטרואקטיבית על ילד שלא נמצא.
דן אורנשטיין: הנושא, המהות כאן היא לא משפטית ולכן עד כה בנושא הזה שתקתי.
דן אורנשטיין: זאת אומרת שאם המהות היא 30 ביולי, צריכים לתקן מ- 1 ליולי ל- 30 ביולי כמובן.
דן אורנשטיין: אבל אם המהות היא שאחרי ה- 30 ביולי אפשר להגיע לרשות המקומית אבל לרשויות המקומיות יש זכות סירוב, את זה צריך להבהיר בחוק.
דן אורנשטיין: קודם כל צריך להכריע בעניין הזה.
דן אורנשטיין: כפי שגברתי היושבת ראש אומרת אם גם אחרי ה- 30 ביולי זה אותו דבר, זאת אומרת אפשר להגיע, והרשות חייבת להסיע אז אין צורך בלנקוב בתאריך.
דן אורנשטיין: יש פה בעיה פרקטית קשה להשיג את הכל: גם שהרשות המקומית תהיה ערוכה וגם שיהיה פתרון.
דן אורנשטיין: כי מה נאמר כאן?
דן אורנשטיין: חוששים שאם הרשות המקומית מסרבת מעון היום השיקומי לא ידאג להסעה.
תמר גוז'נסקי: אז הוא לא יקבל את הילד.
דן אורנשטיין: יכול מאוד להיות שהוא יקבל את הילד.
תמר גוז'נסקי: ברגע שהוא מקבל את הילד הוא מקבל על עצמו התחייבות להצעה.
דן אורנשטיין: לפי החוק המוצע הוא יהיה חייב.
תמר גוז'נסקי: אתם יודעים שהארגונים לא מחויבים.
תמר גוז'נסקי: הם יכולים לקבל מלא, מעט.
תמר גוז'נסקי: אנחנו מדברים בארגונים שמקבלים את הילד.
תמר גוז'נסקי: אפילו פנימיות ראש הפנימייה מקבל את הילד או שהוא אומר שלא מתאים לו והוא לא מקבל אותו.
תמר גוז'נסקי: זאת אומרת שגופים מהסוג הזה הם גופים שמחליטים את מי לקבל.
תמר גוז'נסקי: ההורה יכול לפנות ל- "בית איזי שפירא".
תמר גוז'נסקי: לא קיבלו אותו - הוא יכול ללכת למעון אחר, יש לו אפשרות בחירה.
תמר גוז'נסקי: אבל אין חובה על "איזי שפירא" כי יפנו את הילד לקבל אותו.
תמר גוז'נסקי: זה לא כתוב בשום מקום.
שוש זאב רשף: בתקנות יש מה שנקרא "ועדת הערכה מחוזית" שהיא תווסת את הילדים בהתאם למעונות שיהיו באזור.
שוש זאב רשף: עדיין יש ועדת קבלה בתוך המעון ומעון יכול להגיד שילד מסוים לא מתאים לה אבל הוא צריך לנמק למה ילד מסוים לא מתאים לו.
שוש זאב רשף: זאת אומרת שהיום זה כבר קצת משתנה בעקבות החוק.
שוש זאב רשף: אנחנו גם נותנים לכל מעון רשיון.
שוש זאב רשף: אם אנחנו רואה שמעון מסרב באופן קבוע לקבל ילדים הוא לא יקבל המשך רשיון, נבחר גוף אחר.
שוש זאב רשף: זה לא פרוץ לגמרי, אנחנו רוצים את טובת הילד.
טלי גל: נדמה לי שהרוב מסכימים שכל ילד שנרשם לאחר ב- 30 ביולי לפחות ככל הניתן הרשות המקומית תעשה ככל יכולתה כדי להסיע אותו.
טלי גל: לכן לפי דעתי מה שצריך להוסיף זה בסעיף קטן (4) בסוף שלו: הגיעה ההתחייבות האמורה בסעיף קטן (3) לאחר ה- 30 ביולי תדאג הרשות המקומית להסעה ככל הניתן, או משהו בדומה לזה.
שרית רחמים: במסגרת העבודה שלי אני מרכזת את נושא הבוגרים (מעל לגיל 21) עם נכויות למסגרות תעסוקה ואנחנו כפופים לתקנות של משרד העבודה והרווחה, לתע"ש.
שרית רחמים: כרשות אין לנו חובה לעשות את ההסעות ובכל זאת מהניסיון שלי, וניסיון של כמה שנים, אנחנו תמיד עושים את המאמץ לתת את ההסעה.
תמר גוז'נסקי: אז מה שאמרה עורכת הדין טלי גל זה טוב: "ככל יכולתה".
קלרה פלדמן: יש הבדל אבל בין רשויות לרשויות.
קלרה פלדמן: עיריית ירושלים תעשה את זה, בעיריית ירושלים גם הארגון יסיע את הילד.
שרית רחמים: כמו שקרה שעד היום שהיו רשויות שהסיעו ילדים בלי שום תשלום.
קלרה פלדמן: אבל אנחנו כרגע מדברים על הסדר.
תמר גוז'נסקי: מקובל עלייך ההסדר שהציעה הגברת טלי גל?
קלרה פלדמן: יש פה משהו בניסוח הזה.
קלרה פלדמן: אבל צריך להיות ברור לארגון שזה לא מחייב את הרשות.
תמר גוז'נסקי: "ככל הניתן".
תמר גוז'נסקי: הרשות תתאמץ אבל אם היא לא תוכל היא תנמק.
דוד מרקו: אני רוצה לסבך את השאלה, ברשותך.
דוד מרקו: אנחנו כרגע ב- 16 ביולי וכנראה שזה נכנס לתוקף בעוד חודש, אנחנו לא יודעים בדיוק מתי.
דוד מרקו: יכול להיות שצריך, אם לא במסגרת החקיקה לפחות הבנה בנושא הזה מה קורה בשנה ראשונה.
דוד מרקו: כי עקרונית הרשות יכולה לסרב לגבי כל ילד וילד.
תמר גוז'נסקי: מתי החוק יכנס לתוקף?
הלית ברק: החוק יכנס לתוקף מתי שאנחנו נקבע.
הלית ברק: אנחנו יכולים לקבוע מועד תחילה מוקדם.
הלית ברק: תוך עשרה ימים מאז שהוא מתקבל בכנסת.
תמר גוז'נסקי: אם אנחנו נכתוב שהחוק נכנס לתוקפו מיום פרסומו, יום פרסומו זה אי שם באוגוסט.
תמר גוז'נסקי: כל הכללים של יולי לא יחולו בשנה הזאת.
תמר גוז'נסקי: מעשית בעצם יש התארגנות וכולי.
תמר גוז'נסקי: צריך לעשות אולי הוראת מעבר השנה בגלל התאריך.
קלרה פלדמן: הארגונים רוצים לפתור את הבעיה, כי יש להם בעיה.
קלרה פלדמן: לרשויות המקומיות יש בעיה עוד יותר גדולה כי אם אנחנו נבוא בחודש ספטמבר או באוגוסט, כשכל ההסעות כבר סודרו, תהיה לנו בעיה למצוא הסעות.
הלית ברק: אם תתני אישור היום, היום כל הארגונים מעבירים.
קלרה פלדמן: אז יכול להיות שכל הארגונים צריכים להעביר לפני אישור החוק רשימות.
קלרה פלדמן: צריך לצאת ממסגרת המשרד חוזר מנכ"ל.
קריאה: אפילו לא חוזר מנכ"ל.
קריאה: אנחנו יכולים להוציא להם הודעה שהם צריכים להיערך כבר מעכשיו.
תמר גוז'נסקי: כמה ילדים יהיו בשנה הבאה זכאי חוק?
קריאה: בספטמבר בסביבות ה- 150.
קלרה פלדמן: אני לא חושבת שלא יהיו בעיות.
תמר גוז'נסקי: אנחנו מבקשים ממשרד העבודה והרווחה ומרכז השלטון המקומי להוציא חוזר מיד שהחוק הזה ייכנס לתוקפו באוגוסט.
תמר גוז'נסקי: כדי להקל עליכם, כדי שלא יהיו הפתעות, הנה מועברות אליכם הרשימות.
תמר גוז'נסקי: משרד העבודה יודע היום להעביר לכל עירייה, הארגונים יעבירו - זה לא חשוב.
הלית ברק: אבל צריך להיות ברור בחוק שאפילו שזה מאוחר למועד, אין זכות סירוב.
קלרה פלדמן: לא השנה.
קלרה פלדמן: אי אפשר רטרואקטיבית.
קלרה פלדמן: אני מכירה את הרשויות המקומיות.
קלרה פלדמן: יהיו רשויות מקומיות שיעשו את זה בלי שום בעיה; יהיו רשויות מקומיות שזה יותר מסובך וקשה בשבילם ויכול להיות אפילו את הפרצה הזאת שיש במעבר, ואי אפשר לחייב את זה.
קלרה פלדמן: אם אנחנו מחייבים אנחנו נכנסים לחוק הזה ברגל שמאל.
שוש ימין: משרד החינוך קיצץ בהשתתפות שלו בהסעות בצורה משמעותית וזו תהיה הכבדה לא קלה על הרשויות.
שוש ימין: אני מסכימה עם הגברת פלדמן.
שוש ימין: אני לא כל כך אופטימית, העלויות שאתם מציבים פה לא ריאליות מבחינת העלות בפועל.
שוש ימין: 60 שקל ליום אף מסיע לא מזיז את האוטו שלו, ועם ליווי.
תמר גוז'נסקי: הגענו לחקיקה ביולי ולכן בשנה הנוכחית חוץ מבקשה של משרד העבודה, הארגונים ומרכז השלטון המקומי לפתור את הבעיה בשנה הזאת אני לא יכולה לחוקק חוק שיתייחס לשנה הזאת.
תמר גוז'נסקי: החוק יכנס לתוקפו באוגוסט, אני אגיד שהיו צריכים לקבל ביולי?
תמר גוז'נסקי: אי אפשר לעשות דברים כאלה.
תמר גוז'נסקי: מדובר ב- 150 ילדים בכל הארץ.
דן אורנשטיין: צריך הוראת מעבר.
תמר גוז'נסקי: אי אפשר לעשות הוראת מעבר.
דן אורנשטיין: שזה פשוט לא יכנס לתוקף.
תמר גוז'נסקי: הבעיה היא כזאת: עד ה- 30 ביולי הרשות המקומית מחויבת לקבל.
תמר גוז'נסקי: אחרי ה- 30 ביולי היא תעשה מאמץ ככל יכולתה.
תמר גוז'נסקי: ברגע שהחוק יכנס לתוקפו נשאר רק המאמץ ככל יכולתה לגבי כל הילדים, כי הם לא הספיקו להעביר.
תמר גוז'נסקי: הארגונים אומרים: אין לנו בעיה, מחר בבוקר נעביר את הרשימות, אנחנו מבקשים רק שמרכז השלטון המקומי יודיע שיש חוק כזה רק בגלל קשיים טכניים בכנסת הוא יכנס לתוקפו באוגוסט.
תמר גוז'נסקי: לכן אנחנו מבקשים מכם לראות כאילו אנחנו מדברים על החוק הזה וללכת לקראת הארגונים ולקבל את כתב ההתחייבות.
שוש זאב רשף: כדי להקל על הכניסה של השנה יש אפשרות שאנחנו ניתן את הפריסה של הילדים עם כל הרשויות ושאתם כשלטון מקומי תפנו לכל רשות שבה יש ילדים.
קלרה פלדמן: זה גם לא יחייב אותם בצורה כזאת.
תמר גוז'נסקי: בשל קשיי החקיקה חיכינו לחוק הזה עד שיכנסו התקנות.
תמר גוז'נסקי: התקנות עד היום לא הגיעו ולא אושרו.
תמר גוז'נסקי: לכן השנה זה ילך לפי הסעיף "תעשה כמיטב יכולתה".
תמר גוז'נסקי: אי אפשר לעשות מעבר רטרואקטיבי.
תמר גוז'נסקי: אני לא יכולה לומר באוגוסט מה צריך היה לעשות עד יולי.
דוד מרקו: אז למה לא להוריד את ה- 30 ביולי ולא לתת תאריך?
קלרה פלדמן: אי אפשר לא לתת תאריך.
דוד מרקו: אפשר לומר עם תאריך מראש.
קלרה פלדמן: הרשויות לא התכוננו לחוק הזה.
קלרה פלדמן: אתם כולכם התכוננתם לחוק, הרשויות לא התכוננו לחוק.
דוד מרקו: אנחנו יודעים שהמעון לא יכול לפתור את הבעיה של המדינה.
קלרה פלדמן: כנציגה נאמנה של הארגונים ושל הרשויות המקומיות אני אומרת שאם תנסו להעביר את זה על הרשויות המקומיות זה לא יעבוד.
קלרה פלדמן: גם כך יש בעיה עם החוק: התשלום לא מספיק, הבעיות הן בעיות, הליווי, סוג ההסעה.
קלרה פלדמן: אנחנו נכנסנו למספיק צרות.