GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חנה פרימק: זאת אומרת, כסף נכנס לחשבון מיוחד לרשות המקומית, וזה חשבון שאי-אפשר לעשות אתו דבר אחר אלא להקצות את הכסף לטובת הקייטנות.
חנה פרימק: בפעולה השנייה, שמונים אחוזים מהכסף יועברו לרשות המקומית לפי דיווח על ביצוע מספר ילדים עם רשימות שמיות.
חנה פרימק: הכוונה היא שההורה שיבוא לרשות המקומית לשלם עבור הקייטנה, ישלם את המחיר המופחת מלכתחילה.
חנה פרימק: אני מניחה שבמקרה של הורים שכבר נרשמו ושילמו מראש וזכאים להנחה, ההנחה תוחזר להם ואנחנו נדאג שהיא תוחזר להם ברגע שהכספים יגיעו לרשויות המקומיות.
חנה פרימק: אני רוצה לומר עוד דבר שחשוב לומר ליד השולחן הזה.
חנה פרימק: מעבר לעשרים מיליון הדולר שאנחנו מקצים לפעולה של חודש יולי, יש עוד חמישה מיליון דולר שעומדים לרשות הג'וינט שעושה בסכום זה לטובת האוכלוסיות שהוא מטפל בה.
חנה פרימק: קרי, אוכלוסיות חלשות, אוכלוסיות עם צרכים מיוחדים, בני נוער שלא נכללים בתוכנית הזו של חודש יולי, ילדי גן שלא נכללים בתוכנית הזו.
חנה פרימק: הצרכים כאן רבים מאוד והכסף הוא מוגבל מאוד.
חנה פרימק: היכולות שלנו לעשות פעולה לעומת הצרכים הן בין אחת לארבע.
חנה פרימק: את הפעולה הזו אנחנו עושים עם שותפים רבים, כאשר בין היתר שותפינו הם האנשים שיושבים מסביב לשולחן הזה.
סטיב דונשיק: אנחנו עובדים עם החברה למתנ"סים ואנחנו יודעים שיש לה קשר לעירייה כך שיוחלט לגבי מי שיקבל את הסובסידיה.
סטיב דונשיק: אנחנו מאמינים שצריך לתת את הסובסידיה לאנשים שצריכים את הכסף הזה.
סטיב דונשיק: לכן הוקמה תוכנית לירושלים.
יגאל דוניץ: 1.
יגאל דוניץ: בהמשך להערה הנכונה מאוד של אילנה, להתמקד בפעולות בקיץ, באוגוסט ולא ביולי כי רוב הקייטנות מופעלות ביולי.
יגאל דוניץ: 2.
יגאל דוניץ: להתמקד באוכלוסיות מיוחדות של ילדים נכים ואחרים.
יגאל דוניץ: 3.
יגאל דוניץ: מיקוד מובהק באזורי הפריפריה, וזה אומר גליל, נגב, קווי תפר וכולי שגם נחשפו למצוקה הכלכלית המחריפה ולפיגועים.
יגאל דוניץ: 4.
יגאל דוניץ: להתמקד דווקא בילדים מגיל חטיבת הביניים ומעלה שבדרך כלל אין להם כיסוי והם לא הולכים לקייטנות הרגילות.
יגאל דוניץ: המעורבות שלנו השנה תהיה בצורת תמיכה בארבעים קייטנות כאלה כאשר עד עכשיו נרשמו בין 5,000 ל6,000- ילדים.
תמר גוז'נסקי: מתוך ה220- מיליון שקלים – ואני נותנת הערכה גסה כי אין לי מספרים מדויקים – יש בערך מאה מיליון שקלים שמהווים סבסוד.
תמר גוז'נסקי: זאת אומרת שהסכום של מאה מיליון שקלים סבסוד אמור לכסות חצי מכלל עלות הקייטנות.
תמר גוז'נסקי: אם אנחנו יוצאים מההנחה שחצי מהילדים מקבלים סבסוד וחצי לא מקבלים, יוצא שבעצם הילדים שייהנו אמורים לשלם כמעט כלום, בהנחה שאנחנו לא מחלקים את הכסף באופן שווה לכל הילדים כי אם היינו מחלקים באופן שווה, הילדים היו צריכים לשלם 550 שקלים במקום 1,100 שקלים.
תמר גוז'נסקי: אנחנו אומרים שלא ניתן לכולם אלא רק למקרים המיוחדים, כך שאלה שאנחנו ניתן להם, נגיד שאלה חצי ממספר הילדים, היו צריכים לשלם משהו סמלי כמו חמישים שקלים ולהיכנס לקייטנה.
תמר גוז'נסקי: במקום זה באה אם חד-הורית לקייטנה, אומרים לה לשלם 1,100 שקלים ואחר-כך אולי נתחשבן ואולי נחזיר לך סכום מסוים.
נוח שלו: כל הפרוייקט הזה נבנה על פי אמות מידה ברורות מאוד על מנת להגיע לאוכלוסיות מאוד מוגדרות של ילדים בגילאי א' עד ו' על פי קריטריונים מאוד ברורים שאחד מהם הוא מדד הטיפוח.
נוח שלו: הכסף מחולק על-פי אמות מידה שהתחלתי להזכיר אותן עכשיו ומגיע לכל רבע מיליון הילדים, על-פי אמות המידה שהנמוכה שבהן היא 15.2 שקלים ליום קייטנה עבור כל אחד מהילדים והגבוהה שבהן היא 36 שקלים לילד ליום בקייטנה.
נוח שלו: זאת אומרת, על-פי החישוב הראשון שלך, אם תאמרי שבממוצע חלק גדול מהילדים זוכים בהנחה של חמישים אחוזים או קרוב לחמישים אחוזים – את צודקת למרות שצריך עכשיו לקחת ולחתוך את זה לנתחים הרלוונטיים ועל-פי המדדים שנקבעו.
נוח שלו: העבודה שלנו היא לא לספק עבודה לקייטנה פרטית כזאת או אחרת.
נוח שלו: אמנם תקפו את החברה להגנת הטבע, אבל כל המחירים שהוצגו כאן הם מחירים גבוהים שלעניות דעתנו ולמיטב ידיעתנו המקצועית ניתן להוריד אותם באופן משמעותי ביותר.
נוח שלו: אם ניקח קייטנה ממוצעת בת 18 ימים, על פי התעריף הנמוך, עם כיבוד ובלי ארוחת צהרים, אנחנו מאמינים שאין צורך ואין טעם לגבות יותר מ550- שקלים לילד.
יוסף שרעבי: בזכות התרומה הנדיבה והיוצאת מן הכלל של הפדרציה בניו-יורק קיבלנו משאבים ואיגמנו גם כספים אחרים של משרד החינוך וגם כספי עיריית ירושלים וקבענו מערכת קריטריונים וזאת בעקבות החלטת בג"ץ שחייבה אותנו לקבוע קריטריונים למתן סיוע ציבורי שווה לכל הציבורים בעיר הזאת, אם זה הציבור הערבי, אם זה הציבור החרדי, אם זה הציבור החילוני.
יוסף שרעבי: אנחנו בנינו מערכת של קריטריונים שאומרת שני דברים.
יוסף שרעבי: האחד, יש מה שנקרא קייטנות מורשות לסבסוד ואלה לאו דווקא קייטנות שיש להן רשיון אלא אותן קייטנות שעומדות בשש קטגוריות שהגדרנו אותן על-פי החלטת מבקרת העירייה בגיבוי בג"ץ.
יוסף שרעבי: ששת הקריטריונים הם כדלקמן: קודם כל, קייטנה שלא גובה יותר מאלף שקלים לשלושה שבועות על-פי סל מינימלי של שירותים, שאנחנו הגדרנו אותו, וזה על מנת להבטיח שהשירות הוא מספיק איכותי ולא רק שמרטפות.
יוסף שרעבי: הגדרנו קייטנה שם התשלום הוא אלף שקלים והיא קייטנה איכותית עם סל מינימלי של שירותים שאנחנו מגדירים אותו וקייטנה בסיסית שהמחיר שלה הוא 500 שקלים כי בתוך עמנו אנחנו חיים ומכירים את הציבורים שנותנים שירותים בעיר הזאת כאשר הצרכים שלהם הם שונים ואתם יודעים למה אני מתכוון.
יוסף שרעבי: קייטנה מוכרת מזה שנתיים עומדת בחוק הקייטנות, מקבלת רישוי ויש לה מספר ילדים מסוים – וזה אחד הקריטריונים שהגשנו לבג"ץ – ועוד סדרת קריטריונים, כל קייטנה שתעמוד בקריטריונים תהיה קייטנה מורשית לסבסוד.
יוסף שרעבי: אנחנו הגדרנו ארבע דרגות זכאות בתיאום עם הפדרציה ניו-יורק ומשרד החינוך.
יוסף שרעבי: קטגוריה אחת היא זכאות א', זכאות שכל ילד שנמצא בקייטנה מורשית – ואני מדגיש, קייטנה מורשית ולא קייטנה עם רשיון – יהיה זכאי ל150- שקלים השתתפות.
יוסף שרעבי: בנוסף לזה אנחנו הולכים לתת סבסודים עמוקים.
יוסף שרעבי: לגבי כל קייטנה וקייטנה כזו שעומדת בקריטריונים, חילקנו את הקייטנות ל21- אזורים בעיר ובכל אזור יש רכז אזורי, תהיה ועדת הנחות אזורית בה ישבו נציגי הרווחה של העירייה, נציגי הציבור ונציגי המתנ"ס.
יוסף שרעבי: הוועדה הזו תהיה רשאית לתת סבסודים עד שמונים אחוזים מהתשלום לקייטנה.
יוסף שרעבי: אם כתוב שבעים אחוזים, אנחנו מחייבים את המתנ"ס לספוג עוד עשרה אחוזים.
יוסף שרעבי: כלומר, ילד שיהיה בדרגת זכאות הגבוהה ביותר, ישלם מקסימום מאתיים שקלים אבל לא פחות מזה.
יוסף שרעבי: זה המינימום של תשלום שאנחנו חושבים שאנחנו צריכים לדרוש מההורים כאשר חלק מזה זה המסר החינוכי.
בארבעה ערוצים: 1.
בארבעה ערוצים: ערוץ התקשורת הכתובה, כמו שאתם רואים בפרסום שהבאנו לכאן.
בארבעה ערוצים: 2.
בארבעה ערוצים: בתי-הספר בתוכם הפצנו את הנושא.
בארבעה ערוצים: 3.
בארבעה ערוצים: המתנ"ס שבכל מקום ומקום מפרסם פליירים שלו בנושא.
בארבעה ערוצים: 4.
בארבעה ערוצים: הפצת הנושא באמצעות האינטרנט.
יוסף שרעבי: הורה שבא לרשום, אוטומטית מורידים לו 150 שקלים והוא משלם פחות.
יוסף שרעבי: לנו יש מערכת ממוחשבת, כך שאין אצלנו כפל שמות ולפי רשימת הזכאות הזו אנחנו נותנים את הכסף.
יוסף שרעבי: בנינו מערכת באמצעותה נוכל להבטיח שהשירות של הקייטנות יהיה שירות איכותי.
יוסף שרעבי: יש ועדת הנחות, יש טפסים.
יוסף שרעבי: הורה שההנחה בסכום של 150 שקלים לא מספקת אותו, מגיש בקשה לוועדת הנחות שמתכנסת בין ה26- בחודש – כאשר עד ה26- בחודש כולם צריכים להגיש את הבקשות – עד ה30- בחודש ואז מיידעים את ההורים לגבי גובה התשלום שהם נדרשים לשלם.
יוסף שרעבי: כל מימוני הביניים נעשים על-ידינו ובאמצעותנו.
יוסף שרעבי: אנחנו מקווים להגיע לארבעים-חמישים אלף ילדים.
יוסף שרעבי: אנחנו עשינו מיפוי של שירותי הרווחה בעיר ואנחנו יודעים פחות או יותר מי נזקק.
יוסף שרעבי: יש לנו ניסיון מצטבר ואנחנו הגדרנו היקף מלגות שלדעתי ייתן מענה לכל הילדים בעיר בצורה מקיפה ביותר.
יוסף שרעבי: אנחנו מדברים גם על משפחות חד-הוריות, גם על עולים חדשים, גם על אוכלוסיית מצוקה, גם על אוכלוסייה עם צרכים מיוחדים.
יוסף שרעבי: אנחנו נותנים מענה לכל האוכלוסיות בעיר ירושלים.
חנוך לוין: כאמור, אני נותן לאותה גברת את הקבלה.
חנוך לוין: אמרו לי להתקשר למיקי לוי שהוא ממתנ"ס גוננים.
חנוך לוין: כשהתקשרתי אליו הוא אמר לי שאין כזה דבר, אני קייטנה פרטית ולכן ההורה ששולח את ילדו אלי לא מקבל הנחה כלשהי, כולל לא אותה הנחה בגובה 150 שקלים.
חנוך לוין: פניתי שוב לעירייה לסימה סיני שאמרה לי שאותה אישה תפנה ללשכת הרווחה אבל אותה אישה אמרה לי שהיא רוצה לקבל את אותה הנחה שמספרים שמקבל כל ילד בגובה של 150 שקלים.
חנוך לוין: זאת אומרת, יש פה בירוקרטיה על בירוקרטיה ויש אפליה בין ילדים.
חנוך לוין: אותו הדבר היה לפני שנה בנושא ילדי גילה כשהיו לי שבעים ילדים מגילה.
חנוך לוין: לפני שנה קיבלו ילדי גילה כסף אבל מי שהיה במתנ"ס בגילה, שם הוא קיבל, אבל אם הוא היה בבית הנוער, הוא לא קיבל.
יוסף שרעבי: כדי לפשט את ההליכים, אם חנוך עומד בקריטריונים, הוא צריך לרכז את כל הפניות שלו ולהביא אותן לוועדת הנחות אזורית שבמקרה שלו פועלת במתנ"ס גוננים.
יוסף שרעבי: זה נקבע כך דווקא כדי לפשט את התהליך.
יוסף שרעבי: ברור לכם שאנחנו לא יכולים לעבוד עם 300 קייטנות אלא אנחנו רוצים לעבוד מול 21 מתאמים כך שבכל אזור יש מתאם.
יוסף שרעבי: במקרה שלו, המתאם שלו הוא מתנ"ס גוננים.
גרי לוי: הבעיה שאני רוצה להעלות היא בעיה של האנשים בשטח והיא סביב הנושא של החוויה הקייצית.
גרי לוי: אני מרגיש לא נוח שאנחנו יושבים ומדברים על תרומה של מאה מיליון שקלים אבל אני רוצה לומר שאנחנו מברכים על זה ומודים למי שצריך להודות.
גרי לוי: אנחנו עודכנו דרך גברת אירית ברוק ממינהל חברה ונוער לגבי הנושא של החוויה הקייצית ונשלחנו לרשויות המקומיות.
גרי לוי: במהלך שלושת הימים האחרונים פנינו לעשרות ואולי אפילו יותר רשויות מקומיות בשאלה מה אנחנו צריכים לעשות, מה הקריטריונים, מה צריך להגיש ומה צריך להראות.
גרי לוי: אני יכול לומר שנכון לבוקר זה, לאחר שלושה ימים מאומצים ברשויות בכל רחבי הארץ, קיבלנו איתות חיובי מארבע רשויות.
גרי לוי: מכל יתר הרשויות, או שנזרקנו או שנאמר לנו שמאוחר מדי.
גרי לוי: כל העניין הזה פשוט לא יהיה רלוונטי לתושבים אליהם אנחנו פונים וזה כשאנחנו מלכתחילה גזרנו על עצמנו להיות הזולים ביותר מבלי לפגוע באיכות הקייטנה.
גרי לוי: השאלה האם מר יוסי לוי והחברים מהפדרציה יכולים להנחות אותי ולומר לי מה אני צריך לעשות כדי שאני אוכל להתייצב בפני ההורים שמחר בבוקר הולכים להיחשף לאינטרנט, למוקד 106, לעיתונות המקומית לפרסומים שלי אין תשובה לגביהם ושבעצם יהרוס את כל המפעל שלנו.
יוסף לוי: אני לא מבין מה הטענות כלפי הפדרציה.
יוסף לוי: דרך אגב, הקייטנות הן לא לחניכי תנועות הנוער בלבד.
יוסף לוי: העובדת שלי פנתה בהנחייתנו, כמו שפנינו למערכות אחרות, גם לתנועות הנוער.
יוסף לוי: היות שהכל מושתת על פנייה של הרשות המקומית, הרשות המקומית היא זו שחותמת לנו ואכן השארנו את הנושא הזה לשכנוע של הרשות המקומית.
נוח שלו: כמובן שאותן בעיות שיועברו אלי, אנחנו נטפל בהן מיידית.
נוח שלו: המחיר שאתם גובים הוא מחיר יפה ואני רוצה לתת לכם את כל המחמאות בגין המחיר הזה.
נוח שלו: אני מעריך שאתם לא תזדקקו לסבסוד בעיריית חדרה, למרות שלמיטב ידיעתי, על פי הזיכרון שלי, עדיין יש מה לעשות בחדרה מבחינת הכסף שהתקבל שם.
נוח שלו: אני יכול להבטיח לך שבפרסומים שלנו אנחנו לא ננקוט בשום עמדה שיהיה בה כדי לגרום לכך שהסכום שגביתם יוצא איזושהי בעיה מול ציבור ההורים.
נוח שלו: אנחנו ננסח את זה בצורה כזאת שגופים כמוכם שעושים עבודה יוצאת מן הכלל, בעיקר בעניין של המחיר, לא יצאו פגועים מזה שהייתם בסדר עוד לפני שהתקציב הזה הגיע.
מאיר טולדאנו: אנחנו בארגון בטרם מודעים לכך שבטיחות זה נושא שצריך לקחת אותו בחשבון גם ביום יום וגם בקייטנות.
מאיר טולדאנו: אנחנו מודעים לזה שלקייטנות יש ייחודיות מסוימת בעניין הזה שילדים באים בתקופת הקיץ למקום שבו הם מרגישים שהם רוצים לעשות כיף והם קצת משוחררים מהאיסורים של בית הספר והמדריכים הם מדריכים שלא כולם מתנסים בנושא של ילדים.
מאיר טולדאנו: אנחנו רוצים לקרוא במקום הזה לכל אחד שמארגן את הקייטנות – ויש לנו פה דוגמה של נווה נופש שאתם דיברנו ואתם אנחנו עושים פעילות בנושא של פעילות – לקחת את המדריכים ולקחת את מנהלי הקייטנות ולתת להם פרק בנושא של בטיחות ילדים כי אנחנו חוששים ממצב הביטחון שהוא כל כך חשוב.
מאיר טולדאנו: עלויות זה דבר מאוד חשוב, אבל אני חושב שהנושא של בטיחות נכנס לאיזושהי מחילה ומקבל סדר עדיפות נחות לעומת מה שהוא היה צריך לקבל.
מאיר טולדאנו: אנחנו מוכנים לעזור לכל אחד שמארגן את הקייטנות האלה, אנחנו מוכנים להנחות, אנחנו מוכנים לשלוח אנשים, אנחנו מוכנים לעזור בכל דרך שהיא על-מנת שהנושא של בטיחות יעמוד במקום הראוי לו גם כאשר מדובר בקייטנות בתקופת הקיץ.
מאיר טולדאנו: ביטחון זה נכון, עלויות זה נכון, אבל באיזשהו שלב בטיחות הילדים זה אחד מהדברים שאנחנו דוגלים בהם, חושבים שהם חשובים והם צריכים לעלות לסדר היום.
תמר גוז'נסקי: אני מודה לכל המשתתפים ומתקוממת על כך שלא הגיע יעקב אגמון שהיה אמור להיות כאן נציג מרכז השלטון המקומי.
תמר גוז'נסקי: אנחנו נתקלים בבעיה הזאת לא רק בישיבת הוועדה הזאת, כאשר הרשויות המקומיות שהן כתובת לביצוע הרבה מאוד דברים, גם ממלכתיים, לא מגיעים נציגיהן לישיבות הוועדות.
תמר גוז'נסקי: הרשות גם מפעילה קייטנות ולכן נוכחות מרכז השלטון המקומי הייתה מאוד חשובה כאן היום ואני חושבת שזה רע מאוד שהוא לא הגיע.
תמר גוז'נסקי: אנחנו נחזור ונפנה אליהם לגבי המצב הבלתי נסבל הזה.
תמר גוז'נסקי: הקייטנות אמורות להיות שוות לכל נפש ובהישג ידם של כל הילדים במדינה.
תמר גוז'נסקי: אנחנו לא יכולים לחייב ילדים ללכת לקייטנה ואנחנו לא יכולים לחייב, ולא נעשה את זה, הורים לשלוח את ילדיהם לקייטנה.
תמר גוז'נסקי: הקייטנות צריכות להיות במחיר סביר, מעניינות, מלהיבות את הילדים כך שירצו לבוא.
תמר גוז'נסקי: יש ילדים בגיל שההורים מחליטים עבורם, אבל אחר כך מהר מאוד הילדים כבר מקבלים החלטות.
תמר גוז'נסקי: אם הייתה לילד בשנה מסוימת חוויה קשה בקייטנה, בשנה הבאה אפילו בבולדוזר לא יסחבו אותו לקייטנה.
תמר גוז'נסקי: לכן החשיבות היא שלא רק יהיו קייטנות, אלא שלילדים יהיו טוב וכמו נאמר פה גם יהיה בטוח בהן ולא יקרו בהן דברים שאנחנו לא רוצים שיקרו.
תמר גוז'נסקי: אנחנו נתקלים בבעיה מאוד קשה של מחירי הקייטנות.
תמר גוז'נסקי: לא הצלחתי להבין מדוע משרד החינוך חושב שלא צריך בקרה.
תמר גוז'נסקי: הנה למשל עיריית ירושלים, בעצם העובדה שהיא קבעה שקייטנות מורשות לסבסוד - בין אלף שקלים לשלושה שבועות, סבסוד מסוג מסוים, 500 שקלים לשלושה שבועות, סבסוד מסוג אחר - עיריית ירושלים עושה פיקוח על המחירים.
תמר גוז'נסקי: אני חושבת שאתם תראו שהתוצאה תהיה שבגלל המדיניות הזו של עיריית ירושלים יותר ילדים יחסית בירושלים יהיו בקייטנות מאשר בתל-אביב, או בחיפה או במקום אחר.
תמר גוז'נסקי: אני יכולה להתחייב היום שבסוף הקיץ אתם תיקחו את המספרים ותראו שבירושלים שיעור יותר גבוה של הילדים הגיע לקייטנה וזה בגלל המדיניות הזו.
תמר גוז'נסקי: אם בירושלים אפשר להפעיל קייטנה באלף שקלים וב500- שקלים – אני כרגע לא נכנסת לפרטים ואני לא יודעת מה נותנים עבור 500 שקלים – למה בתל-אביב מבקשים 1,100 שקלים בלי ארוחת צהרים?
תמר גוז'נסקי: לכן אני חושבת שעניין הפיקוח על המחירים, אם הוא לא ייעשה בצו מטעם משרד התעשייה והמסחר ולא נלך במסלול הזה, עדיין יש מסלולים מאוד מעניינים, ראה עיריית ירושלים.
תמר גוז'נסקי: אני אומרת שזה מסלול מאוד מעניין ואני מציעה שתחשבו על זה.
תמר גוז'נסקי: השנה ממילא עברה אבל תנסו ללמוד לזה לשנים הבאות.
תמר גוז'נסקי: לגבי השנה.
תמר גוז'נסקי: אני חושבת שהתרומה של המאה מיליון שקלים היא מבורכת, חשובה ויכולה מאוד לעזור להורים לשלוח את הילדים, אבל התנאי לכך הוא קודם כל שההורים ידעו, שזה ייעשה כמו בעיריית ירושלים, שהתשובה על ההנחה תהיה לפני שהקייטנה נפתחת.
תמר גוז'נסקי: לא יכול להיות שההורים יחתמו על 1,100 שקלים או על אלף שקל או על סכום כלשהו אחר, ויאמרו להם שאולי אחר-כך יקבלו החזר.
תמר גוז'נסקי: לא, הורה צריך לדעת שהוא זכאי ולכן הוא ישלם 400 שקלים, ולכן הוא ישלם 700 שקלים, ולכן הוא ישלם סכום כלשהו אחר.
תמר גוז'נסקי: אני חושבת שאם עיריית ירושלים יכולה לעשות את זה, כל עירייה יכולה לעשות את זה.
תמר גוז'נסקי: לכן אני חושבת שזה חיוני.
תמר גוז'נסקי: אתם צריכים למצוא את הדרך להעביר את האפשרות הזאת לידיעת ההורים, אבל גם לידיעת העיריות כדי שהן ידעו שהן לא יכולות לשחק עם הסיפור הזה ולומר שהן יחזירו את הכספים לכשירווח.
תמר גוז'נסקי: אני גם לא רוצה שהעיריות בסוף יחזירו לכם כסף כי לא ניצלו אותו.
תמר גוז'נסקי: אני מקבלת את ההתחייבות שלכם שתעבירו מידע במלואו.
תמר גוז'נסקי: אני מבקשת שתעבירו באמצעות השלטון המקומי לכל הרשויות המקומיות שיתייחסו לתנועת הנוער העובד וליתר תנועות הנוער שמפעילות קייציות ושאר פעולות קיץ שהן חלק מהעניין.
תמר גוז'נסקי: זה שהן מלכתחילה התחילו עם 500 שקלים, זה יפה.
תמר גוז'נסקי: הוא לא רוצה את הכסף, ובצדק, כי אכן הכסף לא צריך להגיע אליו.
תמר גוז'נסקי: בסופו של דבר אתם מקבלים סובסידיה כי ההורים ישלמו פחות.
תמר גוז'נסקי: בקייטנה בירושלים יאמרו להורה לשלם 400 שקלים וזה במקרה שהקייטנה הזו עולה 990 שקלים והיא תקבל מהעירייה 500 שקלים.
תמר גוז'נסקי: אני לא נכנסת כרגע לכל מיני תקנות חשובות אחרות.
תמר גוז'נסקי: לגבי הקייטנות הפרטיות, אני מבינה שהן צריכות לעבור את מה שנקרא בירושלים קייטנה מורשית.
תמר גוז'נסקי: אני מקווה שכל קייטנה מורשית תקבל את הסבסוד, בין שהיא פרטית ובין שהיא לא פרטית.
תמר גוז'נסקי: המצב של ירושלים שונה ממקומות אחרים כי במקומות אחרים קייטנות פרטיות הן כנראה לא כתובת לשום דבר.
תמר גוז'נסקי: אם זה חל על הקייטנות הפרטיות בכל מקום, זה גם צריך להיות ידוע.
תמר גוז'נסקי: אני מקווה שבעקבות הדיון הזה ייעשו כל החיבורים הסופיים שיבטיחו שההורים ידעו בזמן, שהדברים יגיעו בזמן, שכל הכסף שנתרם אכן ינוצל, שלא יהיו פערים לא הגיוניים בין הקייטנות השונות.
תמר גוז'נסקי: אני מאוד מקווה שהדוגמה של השנה אכן תביא לביקוש גדול בקייטנות.
תמר גוז'נסקי: אני מאוד מקווה שיותר ויותר ילדים יהיו בקייטנות.
תמר גוז'נסקי: אני מאוד מקווה שבעקבות השנה הזו בה ילכו ילדים רבים לקייטנות, בשנה הבאה נחשוב עוד פעם איך חלק גדול מהילדים ימצאו את הפתרון הזה בקייטנות.
תמר גוז'נסקי: אני מתנצלת על העומס בכנסת ועל התנאים.
תמר גוז'נסקי: אני מקווה שהאקוסטיקה ברורה ונוכל לשמוע זה את זו.
תמר גוז'נסקי: על סדר היום הגנת הילד מפני גילויי אלימות מצד מורים.
תמר גוז'נסקי: זהו נושא מאוד רגיש.
תמר גוז'נסקי: שמעתי שלדעת משרד החינוך צריך לטפל בזה בשקט כדי לא להרגיז אף אחד.
תמר גוז'נסקי: כאשר קראתי את החומר של חוזר מנכ"ל שהוא היום בתוקף, מחודש דצמבר 2000, התרשמתי שנקודת המוצא של החוזר הזה היא לא זכויות הילד אלא שהמורה צריך לתת דוגמא אישית.
תמר גוז'נסקי: המורה אכן צריך לתת דוגמא אישית אבל אני חושבת שנקודת המוצא בנושא של אלימות כלפי ילדים מצד בעלי מעמד ובעלי יכולת להורות להם מה לעשות צריכה להיות הנושא של זכויות הילד.
תמר גוז'נסקי: נקודת המוצא של הדיון שלנו תהיה סעיף 19 לאמנה הבין לאומית לזכויות הילד המדבר על כך שצריך להגן על ילד מפני אלימות גופנית ונפשית לסוגיהן וכן הלאה, הזנחה ועוד, בין שהם מצד הורים, אפוטרופסים חוקיים או כל אדם אחר המופקד על הטיפול בו, לצורך העניין מורים וגננות.
תמר גוז'נסקי: האמנה אומצה עשר שנים לפני שהחוזר הזה נכתב, ויש להתבסס על הנושא של זכויות הילד.
תמר גוז'נסקי: אנחנו כמובן ביקשנו מאנשי משרד החינוך להשתתף בדיון.
תמר גוז'נסקי: אני מקווה שהדיון הזה יעזור למשרד החינוך בניסוחים האחרונים של החוזר החדש עליו הם עובדים.
תמר גוז'נסקי: בינתיים נתייחס לנושא עצמו.
תמר גוז'נסקי: קראתי בחומר רקע שהוכן לנו לוועדה על ידי איילת ברק על נתונים שמופיעים במחקר על אלימות.
תמר גוז'נסקי: גם מהנתונים האלה עולה שרוב הילדים אינם קורבנות של אלימות, אבל הנתונים של המחקר בכל זאת מעוררים הרבה מאוד שאלות.
תמר גוז'נסקי: לדוגמא, שמונה אחוז מהבנים באותו מחקר דיווחו שהם היו קורבן לבעיטה או אגרוף.
תמר גוז'נסקי: אי אפשר לומר שזו תופעה שולית.
תמר גוז'נסקי: כמו כן נראה שיש איזורים או קבוצות ומקומות בהם עדיין האלימות היא לא תופעה שולית אלא תופעה שיגרתית.
תמר גוז'נסקי: הגיע אלי דו"ח שכתבו במועצה לשלום הילד על ביקור בבית ספר ברהט, שהתקיים בחודש יוני.
תמר גוז'נסקי: הדו"ח מעלה נקודות חשובות על בעיות בטיחות אבל אני אצטט רק משפט אחד מתוכו: "היא נכנסה לכיתה, בפעילות הראשונה ילד אחד התפרץ ודיבר בקול.
תמר גוז'נסקי: כשהמורה התקדם לעברו הילד הרים את ידיו על מנת להגן על פניו.
תמר גוז'נסקי: באותו אירוע לא היו מכות.
תמר גוז'נסקי: מורה צעירה בכיתה אחרת כנראה לא הושפעה על ידי נוכחותנו, היכתה שני תלמידים בדיוק כשנכנסנו לחדר.
תמר גוז'נסקי: " נקודת המוצא של הוועדה שלנו הינה שאלת זכויות הילד.
תמר גוז'נסקי: זכות הילד לא רק להיות מוגן מפני התעללות במובן שאנחנו מבינים הגנה מפני התעללות מצד בעל סמכות אלא זכות הילד לכבוד, זכותו להישמע, זכותו להתנהג לא כראוי ולקבל מענה פדגוגי חינוכי הולם.
תמר גוז'נסקי: אנחנו לא יודעים בדיוק מה הילד מביא מהבית, אנחנו לא יודעים מה המצב הנפשי שלו.
תמר גוז'נסקי: בסופו של דבר אנחנו מדברים על פעילות חינוכית.
תמר גוז'נסקי: לכן אני חושבת שתפקיד משרד החינוך במסגרת המסרים שהוא מעביר בחוזר מנכ"ל הוא גם להעצים את הילדים ולהגיד להם שאסור לעשות להם את זה.
תמר גוז'נסקי: להגיד לילדים שיש להם זכות ללמוד בלי שמישהו ירים עליהם את היד.
תמר גוז'נסקי: ישנם מקרים בהם המורה לא מכה אבל הוא באופן קבוע משפיל את הילדים.
תמר גוז'נסקי: כבר סיפרתי בהקשרים אחרים על ביקור שערכנו בבית ספר רוגוזין בדרום תל אביב.
תמר גוז'נסקי: ילדות בכיתה ז' סיפרו על החוויות שלהם בבית הספר היסודי.
תמר גוז'נסקי: בית הספר רוגוזין ממוקם בדרום תל אביב ומיועד לאלו שלא מגיעים לצפון תל אביב.
תמר גוז'נסקי: הן סיפרו שהמורה המחנכת טרחה במשך השנה האחרונה להודיע להם שהן כל כך טיפשות שלא יחשבו בכלל לנסוע לצפון תל אביב.
תמר גוז'נסקי: קשה לתאר משהו משפיל ומעליב יותר מאשר מורה המודיעה לתלמידות שלה שהן טיפשות.
תמר גוז'נסקי: במסגרת האלימות של מורים כלולה גם אלימות מילולית ולא רק אלימות פיזית.
תמר גוז'נסקי: אנחנו מדברים על זכות הילד לכבוד, ומערכת החינוך היא המערכת הגדולה והמשמעותית ביותר הנוגעת לכל הילדים במדינה.
תמר גוז'נסקי: זהו נושא חשוב ביותר.
תמר גוז'נסקי: מהמחקרים עולה כי הילדים הפגיעים ביותר לאלימות הם הילדים בבתי הספר היסודיים, מה שעולה בקנה אחד עם מחקרים אחרים שאומרים שככל שהילד צעיר יותר, המבוגרים מרשים לעצמם להתעלל בו יותר, ולכן זה קורה בבי"ס יסודי יותר, בחטיבת ביניים פחות, ובתיכון - נראה את מי שירביץ לבחור בן שבע עשרה.
תמר גוז'נסקי: אבל לילד בן שש אפשר להרביץ כי הוא קטן.
תמר גוז'נסקי: אלה שאלות מאוד מהותיות.
תמר גוז'נסקי: חשובות ביותר גם השאלות איך מטפלים ולמי מתלוננים.
תמר גוז'נסקי: אני חושבת שהנושאים הללו, חשובים ככל שיהיו, באים אחר כך.
תמר גוז'נסקי: השאלה הראשונה היא האם משרד החינוך משדר במידה מספקת גם למורים שאסור וגם לילדים שיש להם זכות לחיות בלי זה.
תמר גוז'נסקי: ד"ר יצחק קדמן, מנכ"ל המועצה לשלום הילד, העלה את הנושא הזה שוב ושוב וקיימנו על כך שיחות רבות.
יצחק קדמן: ראשית ברצוני לעשות דבר שאני לא עושה בדרך כלל בכדי לתת המחשה ויזואלית.
יצחק קדמן: החומר שהבאתי מתוך הכמות הגדולה שיש לי מונח כאן לרשותכם.
יצחק קדמן: כל אלה תלונות מהשנה וחצי האחרונות.
יצחק קדמן: תלונות של תלמידים, של הורים ובחלק מהמקרים זה בא גם מבית הספר עצמו, על מקרים של אלימות קשה, בחלקה פיזית ובחלקה מילולית קשה.
יצחק קדמן: אני מסכים לגמרי שכאשר מורה אומרת לתלמיד בתור עונש, לך תעמוד בפינה ליד פח הזבל כי זבל הולך לזבל, אז זה לא פחות כואב מסטירה או משיכה באוזן וכדומה.
יצחק קדמן: ברצוני לומר דבר נוסף וחשוב לי לומר זאת למרות שאינני רואה פה נציגי אירגוני המורים.
יצחק קדמן: רוב המורים בישראל הם מורים טובים ולא מורים אלימים, הם מורים שאכפת להם מהתלמידים.
יצחק קדמן: אבל זה לא צריך להאפיל על העובדה שיש מיעוט, והוא לא מבוטל, של מורים אלימים שנמצאים במערכת והמערכת לא יודעת או לא רוצה או חוששת לטפל בהם כמו שצריך.
יצחק קדמן: אנחנו עוסקים בנושא הזה לפחות עשר שנים.
יצחק קדמן: הבאתי מכתב שברצון גם אחלק לכם, שכתבנו בשנת 94' לשר החינוך ולנציב שירות המדינה ובו הצבענו על אותן בעיות שאני עומד להצביע עליהן כעת.
יצחק קדמן: עברו שמונה שנים והעניין הזה לא השתנה.
יצחק קדמן: אגב, בעקבות החוזר הזה יזם משרד המשפטים מפגש של כל הגורמים הנוגעים בדבר.
יצחק קדמן: היו שם אנשי משרד החינוך ואנשי נציבות שירות המדינה ומשרד המשפטים ואנחנו.
יצחק קדמן: אמרו לנו, למה אתם באים רק בטענות?
יצחק קדמן: תציעו הצעה פרקטית.
יצחק קדמן: הצענו הצעה פרקטית, זאת הצעה מלפני שמונה שנים ושום דבר לא נעשה עם ההצעה הזאת.
יצחק קדמן: הבעיה הגדולה היא לא שמשרד החינוך תומך במורים אלימים.
יצחק קדמן: באופן הצהרתי, וזה ודאי מופיע גם בחוזרי מנכ"ל למיניהם, משרד החינוך לדורותיו אינו מוכן להיות סובלני בשום צורה שהיא לגבי מורה אלים.
יצחק קדמן: היו לנו בעניין הזה שיחות עם כל השרים וכל המנכ"לים בעשר השנים האחרונות.
יצחק קדמן: ברמת ההצהרה אין בעיה.
יצחק קדמן: הבעיה היא ברמה הפרקטית.
יצחק קדמן: ברמה הפרקטית משרד החינוך איננו רוצה או שאיננו יכול לטפל בעניין, וזה מהסיבות הבאות: ראשית עד היום לא הצלחנו לקבל תשובה ברורה לשאלה ממתי יפעל משרד החינוך להשעיית מורה שנחשד באלימות כלפי תלמידים.
יצחק קדמן: המצחיק הוא שיש לנו לפחות שש תשובות שונות לשאלה זו.
יצחק קדמן: היו מקרים שנאמר לנו שהדבר ייעשה מהרגע שהוגשה תלונה במשטרה.
יצחק קדמן: מנכ"לים אחרים אמרו שהמורה יושעה מהרגע שהמשטרה הודיעה על סיום החקירה וממליצים להעמיד לדין.
יצחק קדמן: במכתבים אחרים קיבלנו הודעה שלא מהשלב הזה אלא מהשלב שהתחיל הליך משפטי.
יצחק קדמן: במקרים אחרים אמרו לנו גם אחרי ההליך המשפטי.
יצחק קדמן: לדוגמא אביא מקרה של מורה בשם ר.כ.
יצחק קדמן: שעברנו איתה את כל התהליכים.
יצחק קדמן: היא היכתה תלמידים בכיתה א'.
יצחק קדמן: אני אומר היכתה כי בית משפט הרשיע אותה וזאת עובדה קיימת.
יצחק קדמן: ההורים היססו לגבי הגשת תלונה, ואני אתייחס בהמשך לפחד של ההורים להתלונן.
יצחק קדמן: אבל שכנענו אותם לעשות זאת.
יצחק קדמן: אמרו לנו שמהרגע שתוגש תלונה במשטרה ונדע שזה רציני, נשעה אותה.
יצחק קדמן: לא השעו אותה.
יצחק קדמן: אמרו, נחכה שהמשטרה תסיים את החקירה.
יצחק קדמן: המשטרה סיימה את החקירה, המליצה להעמיד לדין, ולא השעו אותה.
יצחק קדמן: התחיל הליך משפטי, לא השעו אותה.
יצחק קדמן: הילדים העידו בבית משפט והמורה הורשעה.
יצחק קדמן: כתב לי אז אדון חגי קוזלוב שהם ממתינים כי עוד לא היה גזר הדין.
יצחק קדמן: לאחר שניתן גזר הדין אמרו שהסניגור הודיע שהוא מערער, והמורה המשיכה ללמד.
יצחק קדמן: הוגש עירעור, המורה הורשעה ונגזר דינה גם בעירעור, והיא עדיין המשיכה לבוא לבית ספר.
יצחק קדמן: בסופו של דבר לאחר מאמצי הידברות מרובים שיכנעו אותה לצאת לפנסיה מוקדמת.
יצחק קדמן: ככה הסתיים הסיפור לאחר כל המאבק.
יצחק קדמן: תחשבו על ילדים בכיתה א', שהמורה היכתה אותם, הם התלוננו והיא ממשיכה כל יום לבוא לבית ספר.
יצחק קדמן: וזה לא מקרה יוצא דופן.
יצחק קדמן: יש כמה בעיות שברצוני להבהיר.
יצחק קדמן: ראשית, משרד החינוך אומר שכאשר לא מדובר במורים עובדי מדינה יש לו בעיה קשה מאוד כי אז אפילו המכשיר שנקרא חוק שירות המדינה משמעת לא תופס לגביהם.
יצחק קדמן: הגיע אלי מקרה של מורה בבית ספר בתל אביב, במקרה זה בית ספר חרדי של החינוך העצמאי.
יצחק קדמן: הוא הורשע בבית משפט וגזר דינו ניתן.
יצחק קדמן: אגב, סניגורו ביקש לא להרשיע אותו במשפט מפני שהוא עומד להתמנות כמפקח וביקש לא להרוס לו את הקריירה.
יצחק קדמן: הוא הורשע בבית משפט ויש לי מכתב שמר חגי קוזלוב ממשרד החינוך כותב לבית הספר בו הוא מתחנן, וזה כבר מכתב שני שלו בנושא, תגידו לי מה אתם מתכוונים לעשות בעניינו.
יצחק קדמן: אבל להגיד להם משהו משרד החינוך זה בלתי אפשרי.
יצחק קדמן: רוב המורים בישראל אינם עובדי מדינה.