GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
הלית ברק: ואילו לגבי סעיף קטן ב' הוספנו את אשר החליטה הוועדה בישיבה הקודמת לגבי תפקידו הספציפי של הרופא להבדיל מתפקיד צוות הבריאות הכולל הן רופא והן אחות.
ד"ר רות איסרוב: יש לציין הפנייה לרופא מומחה במידת הצורך או רופא מטפל.
הלית ברק: אבקש לקבל הסבר על ההבדל בין רופא כללי לרופא מטפל או רופא מומחה.
צבי כהן: הרופא בבית הספר משתלב במסגרת המערכת המניעתית או המאבחנת.
צבי כהן: הוא צריך להפנות את אותו ילד בו איבחן בעיה או שהתרשם מבעיה להמשך האיבחון והטיפול של הרופא המטפל, בין אם זה רופא ילדים או רופא משפחה.
ד"ר אלכס לבנטל: כל נושא החוק למעשה דן ברפואת אוכלוסיות וזו המטרה של המיפוי, כפי שנכתב בסעיף 4.7ב'.
ד"ר אלכס לבנטל: בסקרינינג יש הרבה איבחון חיובי מוטעה ואז שולחים את האנשים האלה בכוונה לבדיקות הרבה יותר ספציפיות.
ד"ר אלכס לבנטל: לחילופין אם לכולם היו עושים בדיקות ספציפיות אז המחירים היו גבוהים בהרבה.
ד"ר אלכס לבנטל: זה כל היתרון של הנושא הזה.
ד"ר אלכס לבנטל: ברגע שאומרים רופא מטפל, הכוונה היא לרופא שעושה עם זה משהו ומטפל בזה הלאה.
נתן סמוך: יש לי הסתייגות סמנטית, יש ילדים שאין להם עדיין רופא מטפל.
נתן סמוך: כשאנחנו מדברים על רופא מטפל, אנחנו מתכוונים לרופא שיש לו היכרות קודמת עם הילד.
נתן סמוך: חלקם ילדי עובדים זרים שצריכים אולי להתחיל מסלול של קליטה בתוך המערכות שאנחנו הכנו להם, חלקם ילדים שעדיין אין להם רופא.
נתן סמוך: הרופא שאנחנו מפנים אליו הוא בעצם רופא ראשוני של הקופה שאולי אמור לעשות עם זה דברים נוספים.
נתן סמוך: לכן הייתי אומר הפניה לרופא כשלפי העניין והילד ייקבע באיזה רופא מדובר.
נתן סמוך: נראה לי שרופא מטפל לא מגדיר נכון את הסיטואציה בכל מצב ומצב.
טלי שטיין: אני חושבת שהפניה לרופא במידת הצורך זה ביטוי מספיק רחב שיכלול את כל האפשרויות.
טלי שטיין: אנחנו צריכים לזכור שאנחנו מתקנים את חוק ביטוח בריאות ממלכתי.
טלי שטיין: רופא מטפל זה מונח שאיננו קיים בחוק, אנחנו ממציאים כאן משהו שאיננו.
תמר גוז'נסקי: ההערה שנשמעה על ידי גב' שטיין היא שאין מושג כזה בחוק שקוראים לו רופא מטפל.
תמר גוז'נסקי: כמו כן ככל שמשאירים את זה עמום יותר זה נותן אפשרות לתלמיד ללכת למגוון רחב יותר של שירותים רפואיים לפי הצורך.
ד"ר אלכס לבנטל: אני חושב שהיא צודקת במובן המשפטי.
ד"ר אלכס לבנטל: גם בבית המשפט מודגשת חשיבות המעקב אחר ההפניות וחלק מעבודת הצוות זה לעקוב אחרי זה.
ד"ר אלכס לבנטל: אם אנשי המשפט אומרים שלעמימות יש פה יתרון זה בסדר מצידנו.
ד"ר אלכס לבנטל: הנושא הוא שהילד יצא מחוץ למערכת המיידית ויתחיל לקבל טיפול במערכת הטיפולית.
ד"ר אלכס לבנטל: אם זה מספק מבחינה משפטית זה בסדר גמור.
תמר גוז'נסקי: אם כך אישרנו את הנושא הזה.
הלית ברק: תיקון סעיף 69, בסעיף 69א'2 לחוק העיקרי במקום הסיפא החל במילים 'יינתנו כאמור' יבוא 'יינתנו בידי' משרד הבריאות לפי הוראות פרק ה'1.
הלית ברק: אני אציין שהסעיף 69 מדבר על שירותי בריאות לפרט וסעיף א2 שבו קובע שעל אף הוראות סעיף קטן א', שירותי הבריאות לתלמידים בבתי הספר המנויים בתוספת השלישית בסעיף 1.7 יינתנו כאמור בסעיף 21א', שאותו אנחנו מחקנו.
הלית ברק: זה לחלוטין תיקון טכני כדי שיהיה רצף.
הלית ברק: סעיף 4, תיקון התוספת השלישית, בתוספת השלישית לחוק העיקרי בסעיף 1 במקום פיסקה 7 יופיע 7א' - בדיקות שיגרה, חיסונים כאמור בפיסקה 4 ומעקב.
הלית ברק: ב' - בדיקות סינון לאיתור מוקדם של בעיות רפואיות.
הלית ברק: ג' - חינוך התלמידים לבריאות.
הלית ברק: ד' - הדרכה של צוות המורים, העובדים והורי התלמידים בדבר בריאות התלמידים בהתאם לצרכים המשתנים מזמן לזמן.
הלית ברק: פיסקה א' שאותה אתם רואים לפניכם כבר קיימת היום ופיסקאות ב', ג' וד' הם למעשה תוספות שעליהם החלטנו.
תמר גוז'נסקי: כדי להדגיש את מה שנאמר - כיום בתוספת השלישית יש את הפירוש של 7א', בדיקות שיגרה וחיסונים, ואנחנו מציעים להוסיף בדיקות סינון, חינוך והדרכה של צוות המורים, העובדים וההורים בהתאם לצרכים המשתנים.
הלית ברק: המילה הדרכה גם היא כבר קיימת היום וכתוב הדרכה בידי רופא ואחות לתלמידים בבתי הספר ואין תוספת.
הלית ברק: כאן יש בעצם הרחבה לגבי ההדרכה.
יונה אמיתי: יש שתי מילים שבעצם הוצאת, בסעיף ג' - חינוך התלמידים לבריאות וקידום בריאות.
יונה אמיתי: היום קידום בריאות הוא בעצם סידרת פעולות הרבה יותר ספציפיות.
תמר גוז'נסקי: ההצעה היא להחליף בסעיף קטן ב' את המילה רפואיות במילה בריאותיות.
הלית ברק: אם כך האם בהתאמה בסעיף 23ד ב', לגבי תפקידי הרופא שאמרנו שיעסוק באיתור בעיות רפואיות, האם גם כאן אתה חושב שראוי לשנות זאת?
חנה שטרום: צריכים להתקיים פה דברים שאנשי הצוות לא הוכשרו להם, כמו החלק של הפסיכולוג.
חנה שטרום: טיפולים בבעיות ריגשיות הקשורות לגיל ההתבגרות לא שייך להכשרה של נוירולוג ולא של רופא ילדים.
חנה שטרום: תפקידם מאוד חשוב.
חנה שטרום: לכן דווקא כן צריך לצמצם את ההגדרה לרפואיות.
מיכאל רוזנפלד: האם סעיף 7 מתייחס לרופאים או לצוותי הבריאות?
הלית ברק: לצוותי הבריאות.
מיכאל רוזנפלד: אם כך צוותי בריאות צריכים להתייחס לבריאות.
תמר גוז'נסקי: ברצוני להדגיש כי החוק הזה לא נותן מונופול לאף אחד.
תמר גוז'נסקי: זה לא חוק שאומר שמי שאינו רופא, לא יסתכל לתלמיד בעיניים ולא יראה או מי שלא רופא לא ישים לב שהתלמיד צולע או שהריכוז שלו ירד בצורה דרמטית.
תמר גוז'נסקי: זה לא מונע מאף אחד לעשות את עבודתו.
תמר גוז'נסקי: השירות הזה אינו מהווה תחליף לשירות שניתן היום בקופות החולים.
תמר גוז'נסקי: אם הוא יהיה מקביל לשירות בקופות החולים, יבואו בצדק מהאוצר ויגידו שיש פה כפילויות וחבל על הכסף.
תמר גוז'נסקי: לכן אנחנו אומרים בדיקות שיגרה וחיסונים כחלק ממה שכתוב היום, ובדיקות סינון שנועדו להפנות את אותם תלמידים שיש חשש לגביהם בתחום מסוים.
תמר גוז'נסקי: אנחנו בכוונה רוצים להגדיר מה התפקיד של הרופא כדי שהוא לא ייכנס למקום שהוא לא צריך ומאידך להבהיר מה הוא כן צריך לעשות.
הלית ברק: סעיף 5, כאן סברתי יחד עם האנשים בצוות המקצועי שיש לתת את הדעת לקביעת תקופת מעבר לעניין הרופאים והאחיות.
הלית ברק: ציינתי את זה בתחילת הישיבה.
הלית ברק: ראוי שנחשוב מה דינם של הרופאים והאחיות הנדרשים על פי החוק לעבור הכשרה.
הלית ברק: ודאי שלא סביר שממחר הם יידרשו כבר להיות בעלי ההכשרה הזאת.
הלית ברק: כמו כן לא סביר לתת להם אך ורק תקופת מעבר שהיא כאורך תקופת ההכשרה, דהיינו לא יתכן שנצפה מהם בתוך שנתיים להיות כולם בעלי ההכשרה הזו, בדיוק כפי שאמר ד"ר לבנטל שלא יתכן שכולם יעברו בשנתיים הראשונות את ההכשרה.
הלית ברק: אני אשמח לשמוע מאנשי משרד הבריאות כמה אחוזים מכלל הרופאים והאחיות עוברים היום את ההכשרה.
חנה מורז: מדובר בלא פחות מחמש שנים.
תמר גוז'נסקי: אם בסעיף של האחיות מורידים את העניין של אחות מעשית אז נשאר רק עניין הכשרת הרופאים והאחיות שלא עברו השתלמות בבריאות הציבור.
תמר גוז'נסקי: ההצעה היא לאפשר לרופאים ואחיות שלא עמדו בתנאים האלה להמשיך לעבוד אם הם כבר נמצאים במערכת.
ד"ר אלכס לבנטל: נניח שקורה אירוע בבית ספר ויש שם משהו שבבדיקות הסריקה לא גילו, יכולים לפנות לחוק ולשאול האם האחות הזו עברה השתלמות או לא עברה השתלמות, ואם היא לא עברה השתלמות ניפול על הסף על הדבר הזה.
ד"ר אלכס לבנטל: תקופת מעבר של חמש שנים זה נראה לי סביר.
נתן סמוך: משרד הבריאות יוכל משיקולי ניהול סיכונים שלו לעשות את הדברים האלה בתקופה קצרה יותר.
נתן סמוך: הדרישה החוקית צריכה להיות קצת יותר גמישה ואולי אפילו לתת אפשרות להאריכה במקרים מיוחדים כדי להתמודד עם מצבים שאנחנו אולי לא צפינו.
תמר גוז'נסקי: האם הרופאים הנמצאים היום במערכת והרופאים המועסקים על ידי העיריות עומדים בקריטריון שמופיע בחוק או שגם הם צריכים לעבור השתלמויות?
יונה אמיתי: חלקם בלבד עומדים בקריטריון של החוק.
יונה אמיתי: כרגע יש ארבעים ושבעה רופאים שנמצאים בהכשרה.
יונה אמיתי: רק לשליש או פחות מחצי מאלה שנמצאים במערכת יש הגדרות שעונות על הדרישות.
תמר גוז'נסקי: האם יספיקו חמש שנים להכשיר את אלה שעובדים כיום?
יונה אמיתי: להערכתי חמש שנים יספיקו.
תמר גוז'נסקי: אנחנו מציעים שרופאים ואחיות המועסקים כיום בתחום שירותי בריאות בבתי הספר יצטרכו לעמוד בתנאים של סעיף 23ג' תוך לא יאוחר מחמש שנים.
הלית ברק: הבנתי שלגבי הרופאים אנחנו אכן נדרוש את נושא לימודי התעודה.
הלית ברק: אלה לימודי תעודה בתחום רפואת בית ספר.
הלית ברק: האם לגבי אחיות אנחנו משתמשים באותו מונח?
הלית ברק: האם אלה גם כן לימודי תעודה או לימודי הכשרה בבריאות הציבור?
חנה מורז: לגבי האחיות מדובר בהכשרה בבריאות הציבור.
תמר גוז'נסקי: הגענו לסעיף 6, החלה הדרגתית.
תמר גוז'נסקי: האם למשרד האוצר יש תשובה לבקשה שלי שהופנתה ליעל?
תמר גוז'נסקי: מלבד התנגדותכם לחוק, האם יש לכם הצעה להחלה הדרגתית שלו?
שגיא בלשה: אנחנו מציעים להתחיל אותו כמה שיותר מאוחר ולדרג אותו כמה שיותר.
תמר גוז'נסקי: אני מבינה שהבעיה העיקרית של משרד הבריאות תהיה בהכשרת הרופאים המתאימים ובהעלאת הרמה.
תמר גוז'נסקי: האם יש לכם הערכה, אם תביאו בחשבון את ההכשרה הנדרשת, בתוך כמה שנים יהיה זה סביר ליישם את החוק?
תמר גוז'נסקי: הרי לא נוכל לעשות זאת בבת אחת.
יונה אמיתי: נראה לי שנוכל להתחיל ליישם את החוק בשנת הלימודים 2003 בהדרגה ותוך שלוש שנים עד ליישום מלא.
ד"ר אלכס לבנטל: הניסיון של התיקון מס' 7 מראה שזה באמת לוקח שלוש שנים, אם כי עכשיו מדובר על קבוצה יותר קטנה.
תמר גוז'נסקי: אני מניחה שהחוק הזה יעלה לקריאה שניה ושלישית.
תמר גוז'נסקי: אנו זקוקים לישיבה נוספת כדי לסגור את הנקודות.
תמר גוז'נסקי: בשנת תשס"ג אתם עדיין לא תהיו מוכנים ובתקציב הנוכחי זה עדיין לא יכנס.
תמר גוז'נסקי: כך שאנחנו מגיעים לשנת תשס"ד.
תמר גוז'נסקי: תשס"ד ועוד שלוש שנים זה תשס"ז.
תמר גוז'נסקי: ברצוני להציע עיסקה בלתי ניתנת לדחיה למשרד האוצר.
תמר גוז'נסקי: אם אנחנו נסכים לפריסה יותר גדולה של החוק ואתם תורידו את ההתנגדות לחוק, נגיע לפשרה.
תמר גוז'נסקי: אבקש מנציג האוצר לחזור ליעל ולהציג בפניה את ההצעה, אנחנו מוכנים לשקול בהתחשב בצרכים ובעלויות הכספיות ובמצב במדינה ולפרוש את החלת החוק על פני זמן ארוך יותר בתנאי שזו תהיה הפשרה שתוריד את ההתנגדות לחוק.
הלית ברק: ברצוני להבהיר שחמש השנים של הוראת המעבר יחלו החל מתשס"ד ולא החל מסיום שלוש השנים של ההדרגתיות.
תמר גוז'נסקי: אני מבקשת מהיועצת המשפטית של הוועדה יחד עם משרד הבריאות ומשרד המשפטים, אשר עשו עבודה נהדרת, וממשרד החינוך כמובן, להשלים את הנקודות החסרות וממי שצריך לתת תשובות אבקש לעשות זאת במהירות.
תמר גוז'נסקי: אנחנו נקיים ישיבה נוספת ואני מקווה שנשלים את הנושא.
תמר גוז'נסקי: אני מבקשת לפתוח את ישיבת הוועדה לקידום מעמד הילד.
תמר גוז'נסקי: על סדר היום: הסכנה מעברייני מין משוחררים.
תמר גוז'נסקי: הנושא עולה לדיון בעקבות הצעות לסדר היום של חברי הכנסת חוסניה ג'בארה, תמר גוז'נסקי, צבי הנדל ואופיר פינס-פז.
תמר גוז'נסקי: אני רוצה להציע שהדיון היום בוועדה לקידום מעמד הילד יעסוק בזכויותיהם של ילדים ובהתמודדות של ילדים עם הנושא הזה של עברייני מין, ופחות בנושאים שנדונים בוועדות אחרות, כמו עניין התרופות שהזכרתי והצעת החוק לטיפול בעברייני מין, הגנה על הציבור, שנדונה בוועדת החוקה ועוסקת בהיבטים שונים של הגבלה, או שיקום וטיפול בעברייני מין.
תמר גוז'נסקי: בכל מקרה, בתקווה שהחוק הזה יהיה מתי שהוא, גם עכשיו אנחנו חייבים לתת תשובות לנושא הילדים ולנסות להתמודד עם השאלה איך מכינים ילדים, או איך מזהירים ילדים, או איך מלמדים ילדים וילדות להיזהר מפני עברייני מין, ואיך מטפלים בילדים שהם קרבנות של עבירות מין.
תמר גוז'נסקי: הוועדה קיימה לפני כחודשיים ישיבה בכפר קאסם, לאחר שנתגלה שקבוצה של עברייני מין פגעה שם בעשרות קטינים, בנים.
תמר גוז'נסקי: היה תיאור די מפורט בתקשורת של המקרה הזה.
תמר גוז'נסקי: צריך לומר שהמועצה המקומית בכפר קאסם, ביחד עם גופים אחרים, ניסו להתמודד עם הנושא החשוב הזה.
תמר גוז'נסקי: אני חושבת שהיום יהיה כדאי ורצוי לשמוע מה קרה מאז אותה ישיבה, כדוגמא למקרה שראשית היה המוני ושנית לווה במערכה ציבורית, שכללה גם הורים, עובדים מקצועיים שונים וגם את המועצה המקומית.
תמר גוז'נסקי: לדעתי, זו דוגמא שתלמד, או צריכה ללמד אותנו מה קורה בהתמודדות עם הנושא החשוב הזה.
תמר גוז'נסקי: לכן, אני מציעה להתרכז בנושא הזה.
תמר גוז'נסקי: אם מישהו ירצה לבחון גם היבטים אחרים – אשמח על כך.
תמר גוז'נסקי: כל הדיון הזה מתקיים על רקע הקיצוצים הקשים בתחומים רבים של רווחה, שנוגעים לילדים.
תמר גוז'נסקי: אני מניחה שגם ילדים, נפגעי עברייני מין ועבירות מין, ייאלצו לשלם את המחיר של הקיצוצים בתחומי הרווחה השונים.
תמר גוז'נסקי: אני מציעה לדיון את הנושאים האלה, כפי שאמרתי.
תמר גוז'נסקי: מכפר קאסם נמצא איתנו פואד עיסא, שהוא מנהל האגף לשירותים חברתיים.
תמר גוז'נסקי: הוא בעצם גם ארגן אז את הישיבה שהיתה.
תמר גוז'נסקי: אם אתה יכול לתת לנו דיווח על מה שקרה מאז אותה ישיבה נודה לך.
פואד עיסא: בוקר טוב לכולם.
פואד עיסא: כפי שאמרה חברת הכנסת תמר גוז'נסקי, יושבת-ראש הוועדה, אני מנהל שירותי הרווחה בכפר קאסם ופקיד סעד לנוער.
פואד עיסא: המקרה שהיה בכפר קאסם נודע לנו רק בתאריך 19 בפברואר.
פואד עיסא: אז נודע לנו על ההתעללות בילדים, מעשי סדום וסחיטות מיניות למיניהן.
פואד עיסא: הכוונה היתה יותר גם לסחיטה כספית.
פואד עיסא: אומר את סיכום המעשה לאחר כל מה שעשינו בכפר קאסם.
תמר גוז'נסקי: אולי תציין גם עובדות, כלומר כמה נפגעו וכדומה.
פואד עיסא: בהתחלה נודע לנו על 19 ילדים שנחקרו על-ידי המשטרה.
פואד עיסא: לאחר מכן עידכנו אותנו ואמרו שמדובר ב-26 ילדים.
פואד עיסא: זאת כאשר בתוך היישוב נפגעו יותר מ-40 ילדים.
פואד עיסא: יש אפילו מידע האומר שמדובר ב-80 ילדים.
פואד עיסא: אבל אנחנו לא יכולים לעלות על זה, או לחייב את המשפחות למסור פרטים, או להיכנס לנושא בעל כורחן של המשפחות.
פואד עיסא: יש מקרים שקרו מחוץ לכותלי בית הספר, או אחר הצהריים, לאחר שהילדים סיימו את הלימודים.
פואד עיסא: הצלחנו להגיע לפרטים ביחד עם ראש הרשות המקומית על-ידי ניסיונות לשכנע את האנשים דרך המסגדים, דרך כניסתנו לבתי ספר, דרך העשייה והישיבות שעשינו גם בישוב.
פואד עיסא: הצלחנו לשכנע רק 26 משפחות להגיע למשטרה ולמסור עדות.
פואד עיסא: לגבי קבוצת המבוגרים שעשו את המקרה הזה – נודע לנו שתפסו 3 בני אדם והם נמצאים במעצר עד היום הזה.
פואד עיסא: אלה העובדות.
פואד עיסא: לאחר שנודע לנו על האירוע, שירותי הרווחה ביחד עם הרשות המקומית זימנו את כל הנוגעים בדבר, קרי: משרד החינוך והשותפים שלנו בשירות הפסיכולוגי.
פואד עיסא: התחלקנו לשני צוותים ביחד עם משרד העבודה והרווחה, כולל מפקחים, כולל מנהלת המחוז.
פואד עיסא: צוות אחד התמקד במניעה ובהסברה המיידיים.
פואד עיסא: צוות שני יותר חשב על כיוון הטיפול באותם ילדים שזקוקים לכך, גם הילדים וגם ההורים.
פואד עיסא: בתחום המניעה וההסברה נקטנו בהתערבות מיידית על-ידי איוורור רגשות בשלוש רמות: יועצים-מנהלים, יועצים-מורים-מנהלים, ומורים-תלמידים.
פואד עיסא: כלומר, היתה כניסה במשך שלושה ימים לבתי הספר לצורך אוורור הרגשות.
תמר גוז'נסקי: באיזה כיתות מדובר?
פואד עיסא: בכל הכיתות.
תמר גוז'נסקי: בבית הספר היסודי ובתיכון?
פואד עיסא: כן, גם בבית הספר היסודי וגם בבית הספר התיכון.
פואד עיסא: זה נעשה בכל הכיתות היות שגילאי הילדים שנפגעו נעו בין 11 ל-18 שנים.
פואד עיסא: לאחר שבוע הומלץ על אוורור חוזר על-מנת לקבל FEEDBACK וגם תגובות מהמורים והתלמידים.
פואד עיסא: נקודה שלישית חשובה – היה מפגש של יועצים-פסיכולוגים עם ההורים.
פואד עיסא: כל זה היה גם תחת המטריה של רכז הוועדה, שהוא מנהל שירותי הרווחה בכפר קאסם, שהמשימה הוטלה עליו.
פואד עיסא: על-מנת שנוכל לנקוט בצעד המיידי שצריך לעשות ועל-מנת שנוכל לעשות את אוורור הרגשות, דבר שעשינו בבתי הספר כולם בשיתוף של יועצים מתוך הישוב ומחוצה לו, הכנסנו גם פסיכולוגים מיומנים לתחום הזה.
פואד עיסא: הזמנו את ההורים בכל בית-ספר.
פואד עיסא: עשינו זאת לפחות בשני בתי-ספר.
פואד עיסא: הזמנו את כל ההורים ופסיכולוגים מומחים לדבר נתנו הרצאות להורים בשאלה איך אפשר להתמודד עם הנושא ואיך אפשר לאבחן ילד שנפגע.
פואד עיסא: המגמה היתה לתת להורים את הכלים על-מנת להתמודד גם עם הילדים הפגועים וגם עם הילדים הלא-פגועים.
פואד עיסא: דבר נוסף – אחרי האירוע סוכם באותה ישיבה שבה ישבנו ביחד עם חברת הכנסת גוז'נסקי שנעביר השתלמויות.
פואד עיסא: כלומר, משרד החינוך התחייב להעביר השתלמויות ליועצים וגם למורים על-מנת לתת להם כלים להתמודד עם הנושא.
פואד עיסא: ההשתלמות היא בעצם למורים שמופעלים כיום במשך 56 שעות.
פואד עיסא: מדובר בשני מורים מכל בית ספר.
פואד עיסא: מדובר ב-9 בתי ספר.
פואד עיסא: ההשתלמות מיועדת לקבוצה קטנה של שני מורים מכל בית ספר, כדי שהם ישמשו דוגמא והם ינחו את הנושא בתוך בתי הספר בשנה הבאה.
פואד עיסא: זה ייתן בעצם כלים להתמודדות עם בעיות מסוג זה.
פואד עיסא: כיום מועברת תכנית על זוגיות ללא אלימות בכיתות י'.
פואד עיסא: התחלנו בזה.
פואד עיסא: כשאני אומר התחלנו זאת אומרת משרד החינוך התחיל בכך בכיתה אחת בבית הספר המקיף בכפר קאסם, שיש בו 6 כיתות.
פואד עיסא: התחלנו בכיתה אחת כדוגמא.
פואד עיסא: בשנה הבאה הכוונה היא שימשיכו בזה.
פואד עיסא: יש גם השתלמות ליועצים בכפר קאסם בנושא מניעת התעללות מינית.
פואד עיסא: בכפר קאסם יש שלושה יועצים חינוכיים, שאחת מהם עברה התמחות בהתעללות מינית.
פואד עיסא: שלושת היועצים החינוכיים שנמצאים בכפר קאסם פלוס יועצים מחוץ לישוב עוברים השתלמות במניעת התעללות בילדים.
פואד עיסא: זה נועד בעצם לכך שעל-מנת שבשנה הבאה, בשנת 2002/2003, הם יוכלו להיכנס לבתי הספר ולהדריך את המורים והמנהלים.
פואד עיסא: זה מה שנעשה מצד משרד החינוך.
פואד עיסא: הצוות השני עוסק יותר בטיפול בילדים.
פואד עיסא: בהתחלה עסקנו בשאלה איך אפשר ליצור קשר עם הילדים וההורים.
פואד עיסא: בעצם מדובר בהורים פגועים שהילד שלהם פגוע.
פואד עיסא: רצינו למצוא גישה שתאפשר להיכנס למשפחות.
פואד עיסא: לכן, שכרנו את הייעוץ של אותם עובדים סוציאליים, על-מנת שהם ינחו אותנו איך אפשר להיכנס למשפחות ומה אפשר להציע להן, כי הילדים שלהן נפגעו והן עצמן נפגעו הן מבחינה חברתית, הן מבחינה נפשית.
פואד עיסא: ההורים גם מרגישים תחושת כישלון.
פואד עיסא: בינתיים עברו חודש או חודשיים והילדים וההורים רוצים לברוח ולשכוח מנושא ההתעללות.
פואד עיסא: אבל אנחנו צריכים כאילו עוד פעם לנדנד לאותן משפחות.
פואד עיסא: אמנם אנחנו רוצים לעזור ולסייע, אבל זה היה קשה לנו כצוות וזה היה קשה גם לאלה שהיו לצידנו.
פואד עיסא: אם את זוכרת, חברת הכנסת גוז'נסקי, אמרתי שאני מציע להקים ועדה על-מנת לסייע.
פואד עיסא: זו ועדה שצריכה להיות צמודה אלינו.
פואד עיסא: זאת כדי שאם, חלילה, יהיה לנו כישלון, נרגיש כולנו ביחד, ואם יש הצלחה ההצלחה היא של כולנו.
פואד עיסא: הצענו להצמיד עובד סוציאלי לחקירה על-מנת לעודד את הילדים ואת ההורים לקבל את הטיפול.
פואד עיסא: כלומר, היינו שותפים מלכתחילה גם בנושא חקירת ילדים, או הבאת ילדים למשטרה וכדומה.
פואד עיסא: תוך כדי הדברים היינו אומרים להורים שהילד שלהם זקוק לטיפול וכך גם הם.
פואד עיסא: אמרנו שאנחנו, בתור שירותי רווחה, מוכנים לסייע.
פואד עיסא: אנחנו מוכנים להעמיד לרשות העניין את כל היידע שרכשנו.
פואד עיסא: עשינו גם ביקורי בית ושיחות טלפון עם המשפחות והילדים שכבר מוכרים וניסינו להסביר להם את חשיבות הטיפול.
פואד עיסא: מדובר במתן הסבר כזה גם לילדים וגם להורים, כי האמנו מהיום הראשון ש-90% מהטיפול הוא התמיכה בהורים.
פואד עיסא: אם ההורים יגיעו להכרה שבנם זקוק לטיפול והוא בעצם קורבן, בכך אנחנו פותרים את רוב הבעיה של הילדים.
פואד עיסא: עד היום אנחנו עוסקים בזה.
פואד עיסא: פתחנו קו חם.
פואד עיסא: פרסמנו בעיתון המקומי מודעות האומרות שקיימים בשירותי הרווחה שירותי תמיכה וקו חם לכל אלה שזקוקים לסיוע בתחום הזה ובכל תחום שנחוץ להם.
פואד עיסא: דבר נוסף – קיבלנו החלטה האומרת שכאשר ההורים יהיו מוכנים לקבל את הטיפול, כלומר לאחר שהם יבינו שהטיפול חשוב מאד לילדים שלהם, אזי אנחנו גם נפרוס בפניהם את כל המוסדות שמוכנים לתת טיפול, כגון: הטיפול הפסיכולוגי המקומי שלנו, ויש לנו פסיכולוג מומחה להתעללות מינית, וכדומה.
פואד עיסא: עד היום לא הצלחנו לקבל ממשרד הבריאות תשובה לעניין.
פואד עיסא: בהתחלה נאמר לנו שייקלטו בין 1 ל-3 פסיכולוגים, אבל עד היום לא קלטו אותם.
תמר גוז'נסקי: בתחנה האיזורית?
פואד עיסא: בפתח-תקווה.
תמר גוז'נסקי: בתחנה לבריאות הנפש?
פואד עיסא: כן.
פואד עיסא: יש עוד גורם אחד שאנחנו מצויים בקשר אינטנסיבי איתו, שהוא בית החולים לבריאות הנפש הקהילתי.
פואד עיסא: לבית החולים הזה יש יחידת נוער בגהא, בשלוותה.
פואד עיסא: בהתחלה הם נתנו הסכמה, אבל בסופו של דבר הם אמרו לנו שאנחנו לא שייכים לאיזור שלהם ואז נתקענו שם.
פואד עיסא: בגהא אנחנו לא מצליחים ליצור קשר עם המחלקות.
פואד עיסא: הקשר שלנו הוא יותר עם השירות הסוציאלי, עם מנהלת השירות שם, והקשר הוא רק בשפה העברית.
פואד עיסא: זו הדילמה שלנו.
פואד עיסא: אנחנו צריכים גם לעשות תרגום מהשפה העברית לערבית ואני לא יודע מהי האפקטיביות של טיפול דרך תרגום.
תמר גוז'נסקי: לבסוף, כמה ילדים מקבלים טיפול?
פואד עיסא: בסוף נסכם.
פואד עיסא: יש נקודה נוספת הנוגעת לטיפול במשפחות.
פואד עיסא: לשכת הרווחה לקחה על עצמה את הטיפול.
פואד עיסא: כאשר ראיתי שאני נתקל בכל מיני קשיים, אזי בתור מנהל הלשכה חילקתי את הצוות שלי לתת-צוותים, דו-זוגיים, גבר ואישה, על-מנת שהם ייכנסו למשפחות.
פואד עיסא: זה חשוב לי מאד.
פואד עיסא: כך הם יוכלו לשבת עם ההורים, גם עם האישה וגם עם הבעל, ולאחר מכן גם עם הילד.
פואד עיסא: הצלחנו בינתיים לשכנע אולי 9 משפחות מתוך 26 משפחות.
פואד עיסא: אמנם פורמלית ידוע לנו על 19 ילדים.
פואד עיסא: גם עם המשטרה יש לי בעיה שמאותו יום ועד היום הזה היא לא העבירה לנו שמות של הילדים.
פואד עיסא: למרות התכתבויות וטלפונים שלנו בנושא זה, הרשימה המלאה של הילדים טרם הועברה אליי.
פואד עיסא: יש לי רק את הפרטים של אותם 19 ילדים שהועברו בפעם הראשונה.
תמר גוז'נסקי: מתוך 19 הילדים 18 ילדים הסכימו?
פואד עיסא: בינתיים יש 8 שמקבלים אצלנו טיפול.
תמר גוז'נסקי: הם מקבלים טיפול משפחתי?
פואד עיסא: הם מקבלים גם טיפול משפחתי וגם טיפול לילדים.
פואד עיסא: הצלחתי סוף סוף להקים את הוועדה.
פואד עיסא: היא פועלת מזה חודש ימים.
פואד עיסא: המטרה של הוועדה היא קודם כל ליבון דברים, עידוד ויצירת חלוקה בעשייה.
פואד עיסא: הוועדה מורכבת מנציגים משירותי הרווחה, מהשירות הפסיכולוגי, מנהל מחלקת החינוך, יועצת להתעללות מינית, יועצת חינוכית, ועד ההורים, רופא ילדים וסגן ראש הרשות המקומית שהוא ממונה על שירותי החינוך.
פואד עיסא: היום אנחנו בונים תכנית קהילתית ארוכת טווח.
פואד עיסא: בעצם התחלנו בה בבתי ספר מבחינת עשייה, הסברה, מתן הרצאות, השתלמויות וכו'.
פואד עיסא: אנחנו נמשיך בזה בשנה הקרובה.
פואד עיסא: יכול להיות שכדאי שנציג לכם רק 2-3 נקודות מהנקודות שאנחנו מתכוונים לעשות.
פואד עיסא: אני מציע לאותה ועדה שנכניס בשנה קרובה את נושא החינוך המיני, התעללויות למיניהן.
פואד עיסא: אני מציע להכניס שיעורי כישורי חיים מטעם שפ"י, להכניס השתלמויות מנהלים שהתחלנו בהן ולהעביר באמצעות דרמה את נושא ההתעללות המינית, כשזה ייעשה דרך אותם ילדים שעברו את ההתעללות המינית, שהיו קרבן.
פואד עיסא: הכוונה היא להיעזר באותם ילדים וזה ייעשה באמצעות במאי שנשכיר.
פואד עיסא: כך הנושא יוצג גם דרך דרמה והצגה.
פואד עיסא: זוהי פחות או יותר ההצעה שאני הולך להציע בשבועיים הקרובים לוועדה.
פואד עיסא: מבחינת המימון – יש לנו את שפ"י, השירות הפסיכולוגי הייעוצי, שאמר שבמידה שנעשה את הטיפול באופן ציבורי, בתוך הישוב, יינתן לנו סיוע מימוני.
פואד עיסא: נזכרתי בדבר נוסף.
פואד עיסא: שירותי הרווחה היום בונים קבוצות מקרב אותם הורים.
פואד עיסא: במקום להיכנס לכל משפחה בנפרד, אפשר לבנות קבוצות של משפחות.
פואד עיסא: אני רואה שהנושא גוזל יותר מדי זמן מזמננו.
פואד עיסא: בשירותי הרווחה אנחנו רק 7 אנשים במספר וזאת בשעה שמדובר בישוב של 17,000 נפשות.
פואד עיסא: בנינו קבוצה.
פואד עיסא: אני מקווה שבחודש הקרוב העניין ייצא לדרך.
פואד עיסא: יש צוות.
פואד עיסא: יש שתי מדריכות צמודות, שתי עובדות סוציאליות פלוס מדריכה שילוו את הנושא.
פואד עיסא: משפ"י אמרו לנו שיהיה טיפול ציבורי.
פואד עיסא: הם אמרו לנו שאם יהיה מספר מתאים הם יקימו קבוצה בכפר קאסם וידריכו אותה.
פואד עיסא: אם לא – אותו פסיכולוג יצטרך להצטרף לקבוצה מחוץ לישוב.
תמר גוז'נסקי: כדי לקבל הדרכה.
פואד עיסא: הוא יקבל הדרכה.
פואד עיסא: מדובר על הדרכה.
פואד עיסא: יש לנו קרן שנקראת קרן קטין.
פואד עיסא: אמרו לנו שאם ניתן טיפול ואם נפנה אל אותה קרן, הם ישקלו מימון סיוע בהיקף של בין 15% ל-50%.
פואד עיסא: לגבי קרן ג'יובאני – התקשרתי אליהם והם אמרו לי שהם נותנים רק ליווי.
פואד עיסא: ממשרד החינוך הבטיחו להעביר לנו את הכסף.
פואד עיסא: היום עושים השתלמות באותו כסף.
פואד עיסא: כזכור לך, טארק, שהוא מפקח במשרד החינוך, הבטיח שהוא יעביר לנו את הכסף לכך.
פואד עיסא: הוא הבטיח להעביר כסף לצורך טיפול בנושא והיום משתמשים בזה להשתלמות למורים.
פואד עיסא: לגבי השירות הסוציאלי בגהא – אני מצוי איתו בקשר.
פואד עיסא: הזכרתי זאת.
פואד עיסא: במשרד הבריאות מדובר בעובדת סוציאלית בשם אילנה, שיצרתי איתה קשר אולם עד היום היא לא ענתה לנו.
פואד עיסא: אמרו לי שבסופו של דבר השירות ניתן רק בעברית ואין להם צוות מתאים.
פואד עיסא: נאמר לי שאם יש לנו צוות טיפולי בשפה הערבית, הם יהיו מוכנים לתת לו הדרכה.
פואד עיסא: אלה הדברים.
תמר גוז'נסקי: בסוף הסיפור כמה ילדים מקבלים טיפול?
פואד עיסא: בסוף הסיפור יש לנו בעצם 19 ילדים, או יותר נכון 20 ילדים.
פואד עיסא: הכרתי עוד משפחה שמעוניינת בקבלת עזרה.
פואד עיסא: אלה שיודעים שילדיהם נפגעו מינית ורוצים בטיפול הם רק 9 במספר ו-11 משפחות אומרות: לא, לא היה לבן שלנו משהו.
פואד עיסא: אז אנחנו צריכים באמת ללחוץ.
תמר גוז'נסקי: האם מתוך אותם 9 ילדים מישהו מקבל טיפול אינטנסיבי?
פואד עיסא: שניים מקבלים טיפול אינטנסיבי.
תמר גוז'נסקי: הטיפול הוא על חשבון הוריהם?
תמר גוז'נסקי: מי מממן את הטיפול?
תמר גוז'נסקי: ההורים?
פואד עיסא: לא, לא.
פואד עיסא: המועצה חייבת לממן את הטיפול.
פואד עיסא: בינתיים לא שילמנו כלום.
פואד עיסא: זאת האמת.
פואד עיסא: אבל בסופו של דבר אני אזכור ואחרים יזכרו.
פואד עיסא: אין במדינת ישראל גוף שמוכן לקחת על עצמו את הנושא.
תמר גוז'נסקי: קודם כל, אני רוצה להודות לפואד עיסא על הסקירה המאד מפורטת.
תמר גוז'נסקי: היא נראית לי חשובה, כי יש פה כמה נושאים שעולים.
תמר גוז'נסקי: אתחיל מהסוף.
תמר גוז'נסקי: בסופו של דבר, רוב הילדים לא מקבלים טיפול.
תמר גוז'נסקי: זאת השורה התחתונה.
תמר גוז'נסקי: זאת אומרת, שני ילדים מקבלים טיפול.
פואד עיסא: וזה אפילו לא טיפול אינטנסיבי.
פואד עיסא: אותו פסיכולוג נסע לחו"ל, לארצות הברית.
פואד עיסא: יש לנו בעיות עם הפסיכולוגים.
תמר גוז'נסקי: זאת אומרת, רוב הילדים לא מקבלים טיפול.
תמר גוז'נסקי: מי שזוכר את הדיון שהיה לנו פעם על פגיעה מינית בעשרות ילדים ברמלה, זוכר שהשורה התחתונה היתה אותו דבר.
תמר גוז'נסקי: כלומר, המשטרה מצאה במי מדובר, שירותי הרווחה ידעו את השמות, חקרו ובדקו וכדומה.
תמר גוז'נסקי: בתחום הזה של החקירות – הדברים נעשו פחות או יותר כפי שצריך להיעשות.
תמר גוז'נסקי: אבל כשזה מגיע לקרבנות, לילדים עצמם – הם נשארים ברחוב.
תמר גוז'נסקי: גם שם, ברמלה, שמענו בדיוק דיווח דומה, שהורים מכחישים, שהורים לא מוכנים לשתף פעולה, שצריך טיפול מאד אינטנסיבי קודם כל במשפחות עצמן.
תמר גוז'נסקי: יוצא שהמשפחות לא רוצות לקבל טיפול, הרשויות מרימות ידיים ואז הילדים נשארים בלי טיפול.
תמר גוז'נסקי: נקודה שנייה שעלתה פה נוגעת לתיאור המאד חשוב לגבי הצעדים שנעשים עכשיו בכפר קאסם.
תמר גוז'נסקי: אני חושבת שהמועצה וכל הצוות שעוסק בנושא מגלים הרבה אומץ לב אזרחי.
תמר גוז'נסקי: הם עושים דיון ציבורי ו-ISSUE ציבורי בנושא שבדרך כלל לא מדברים עליו והוא לא נושא לשיחות, להכרה ולדיבור.
תמר גוז'נסקי: השאלה היא זו: מדוע מה שקורה אכן קורה עכשיו ולא לפני?
תמר גוז'נסקי: זאת אומרת, האם הדוגמא של כפר קאסם תשמש דוגמא לכל הישובים בארץ וייעשה מסע כזה של הסברה בתוך בתי הספר לפני שקורה המקרה ש-40, 50 או 80, או אני לא יודעת כמה, נפגעים?
תמר גוז'נסקי: אפשר להזהיר ילדים וללמד אותם להתמודד עם כל הנושאים הקשים האלה לפני המעשה ולא אחרי שקורה המקרה.
תמר גוז'נסקי: נקודה שלישית – באיזשהו מקום הרשויות משאירות, ומר עיסא אמר זאת בצורה מאד מנומסת, אותו לבד?