GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
לילי הלפרין:
"     המשוררת כאן כותבת על משהו שאנחנו כולנו יודעים מהשטח, במיוחד בעבודה עם בני נוער, גם בני נוער בסיכון – השנאה, מרגישים את התוצאות שלה מאוד מהר
לילי הלפרין:
 האלימות לפעמים מאוד מספקת לעומת דרך השלום והפיוס, שהיא ארוכה יותר
לילי הלפרין:
 הרבה פעמים שאני מלמדת שיטות לקידום סובלנות זה הקשבה, קבלת האחר, להיכנס לנעליים של האחר בקבוצות בני נוער נורמטיביות או בסיכון
לילי הלפרין:
 ותמיד אומרים לי: לילי, זה ארוך, השיטה היא ארוכה
לילי הלפרין:
 השיטה מצריכה סובלנות, נורא קל לזרוק מילה גרועה, נורא קל לתת מכה
לילי הלפרין:
      ולכן הדרך שלנו, בוועדת החינוך וזכויות הילד – הן צריכות כל הזמן להפעיל את זה, לחנך לסובלנות, לקידום השלום והאחווה בינינו, בתוך עמנו, בין בני הנוער והצעירים
לילי הלפרין:
     אני רוצה לומר לך שיש סיכוי, אני רואה את השינויים לפעמים, אחרי כמה חודשים, שמתחילים בהתחלה: מה פתאום? יותר קל לפתור סכסוך עם קללה, מכה, מאשר הדרך שאני מציעה שהיא קבלת האחר, להקשיב לו, להשתמש בתקשורת יעילה, להבין את הרגשות שלו וכדומה
לילי הלפרין:
 אבל זו הדרך, זו הדרך שתביא לכולנו תיקון, ולחברה ישראלית שלנו, בתוכנו, טובה יותר
לזכויות הילד):
תודה, לילי
לזכויות הילד):
 פנינה אל על ממשרד החוץ
לזכויות הילד):
 שלום
פנינה אל על:
אני מנהלת המחלקה לשיתוף פעולה חינוכי, תרבותי ואקדמי
פנינה אל על:
 האמת היא שאני פה בגלל איציק אבל רק לציין - -
לזכויות הילד):
בזכות איציק
פנינה אל על:
בזכות איציק
פנינה אל על:
 אני עובדת הרבה שנים גם מול משרד החינוך וגם מול אונסק"ו
פנינה אל על:
 לצערי, ישראל לא חברה באונסק"ו מה-1 בינואר 2019, כך שברמה הממשלתית כרגע, ואיציק ציין את זה, אין לנו כל-כך מה לעשות מולם
פנינה אל על:
 אני מקווה שישראל תחזור ואז נוכל להפעיל
פנינה אל על:
     אני רק רוצה להזכיר שאונסק"ו פועלת בנושא של חינוך לשואה, היא גם פועלת בנושא של חינוך לשלום וצריך להפעיל את זה
פנינה אל על:
 כדי שנוכל שיהיה לנו "סיי" שם, כדאי שישראל תחזור לארגון ונוכל לקדם דברים
לזכויות הילד):
אז כמו שנאמר פה, הבקשה שלנו היא שמשרד החוץ יציג את הדברים האלה החוצה, גם באו"ם, גם באונסק"ו ובמקומות אחרים כי האינטרס שלנו דומה מאוד להרבה מאוד מדינות וצריך לשתף פעולה עם אותן מדינות שרוצות את השלום ואת האחווה ואת הרעות ואת שיתוף הפעולה לחינוך טוב יותר
לזכויות הילד):
     יעקב איברהים מעמותת "יוזמות אברהם"
יעקוב איברהים:
שלום לכולם
יעקוב איברהים:
 אני מעמותת "יוזמות אברהם" שמקדמת שילוב ושוויון בין יהודים וערבים בישראל
יעקוב איברהים:
 אני אגיד בהמשך למה שאמר חבר הכנסת עטאונה וגם משרד החינוך, גם לילי – אני באתי לדבר על חינוך לשלום
יעקוב איברהים:
 בשנים האחרונות, אחד הדברים שאנחנו עושים זה פרויקטים בבתי ספר, בעיקר בבתי ספר תיכוניים
יעקוב איברהים:
 כשאני נכנס לבית ספר תיכון, לתלמידי כיתה י"א, י"ב יהודים, תמיד אני מופתע, כל פעם מחדש, שאני האזרח הערבי הראשון שהם פוגשים בבית הספר
יעקוב איברהים:
 הם מתחילים לשאול אותי שאלות על דברים הזויים כמו מה צבע תעודת הזהות שיש לי
יעקוב איברהים:
 אז אני חושב שכאן מתחיל התפקיד של מערכת החינוך
יעקוב איברהים:
     מאז ה-7 באוקטובר אנחנו רואים הקצנה בעמדותיו של הציבור היהודי והערבי
יעקוב איברהים:
 לפי המחקר האחרון של גבעת חביבה – 72% מהציבור היהודי ו-50% מהציבור הערבי פסימיים לגבי חינוך לחיים בשותפות
יעקוב איברהים:
 אנחנו רואים שבתי ספר רבים חוששים מעיסוק בנושא זה, של חינוך לחיים משותפים ופשוט נמנעים ממנו
יעקוב איברהים:
     אנחנו ממליצים למשרד החינוך לגבש תכניות מותאמות לעת הזאת בהובלת המשרד על-מנת לחזק את המורים ולהעניק להם כלים שיאפשרו להם ולתלמידים להתמודד
יעקוב איברהים:
 לערוך סדנאות עם אנשי מקצוע לתמיכה, לעיבוד רגשות, תפיסות, עמדות, ולתת כלים לבנות מערכי שיעור לניהול שיח
יעקוב איברהים:
 אנחנו חושבים ובטוחים שהימנעות מהתמודדות עם ההקצנה במערכת החינוך רק תגבה מחיר כבד מהחברה הישראלית ועלולות להיות לה השלכות קשות לטווח הארוך
לזכויות הילד):
תודה רבה לך
לזכויות הילד):
 לפי דבריך, אתה מדבר על חד-צדדיות בעצם
יעקוב איברהים:
לא, ממש לא
יעקוב איברהים:
 יש לנו גם מנחים - -
לזכויות הילד):
חד-צדדיות בחברה הישראלית
לזכויות הילד):
 אתה לא מדבר מול - -
יעקוב איברהים:
לא, אני אומר שיש לנו באותו פרויקט גם מנחים אתיופים וחרדים שנכנסים לבתי הספר הערבים, וגם שם נתקלים באותו דבר
לזכויות הילד):
 מור דקל, ממש בקצרה כי אנחנו לפני סיום
מור דקל:
שלום, תודה רבה
מור דקל:
 אני יו"ר העמותה למען הילד בגיל הרך, חלק מהארגון הבינלאומי OMEP, 74 מדינות בכל העולם
מור דקל:
 אני רוצה להגיד שני דברים קצרים, אחד מהפן שלנו מול העולם, ואחד שלנו, בתוך המדינה שלנו
מור דקל:
     מול העולם – אנחנו היינו ארגון שכל הזמן נרתם ועושה למען כולם
מור דקל:
 אנחנו מדברות כל הזמן שילד זה ילד, ולא משנה מאין הוא בא, מאיזו עדה, מאיזו מדינה
מור דקל:
 וגם אנחנו, ב-7 באוקטובר, סליחה, חטפנו סטירה מצלצלת לפנים מכל הכיוונים, ובמיוחד גם מהארגון הבינלאומי שלנו, שלא רק שלא נקט עמדה אלא אחרי שפנינו אליו אחרי שבוע, הוא בחר דווקא לגנות את מה שאנחנו כרגע עושים לילדים בעזה
מור דקל:
      אז אני חושבת שכשאנחנו תמיד הופכים להיות "הכבשה השחורה" בעולם, ואנחנו רואים את זה גם היום בהתנהלות אחרי שלושה חודשים, ועדיין יש לנו מעל 100 חטופים, שכשאנחנו מדברים על מדינה של שלום ודמוקרטיה ושערך החיים הוא אל"ף-בי"ת אצלנו, ואנחנו מחנכים ילדים מגיל לידה במדינה הזאת, ואני מכירה את התכניות של משרד החינוך ושל כל העמותות והארגונים מסביב, אנחנו מחנכים לשלום, לקבלת האחר ולהגנה, לא למלחמה
מור דקל:
 אנחנו מחנכים להגנה מגיל לידה ובסוף, בגיל 18, אנחנו נותנים לילדים שלנו את הנשק כדי ללכת להגן על המדינה ועל התרבות שלה, ולא יכולים היום להיות בסתירה אל מול זה שאנחנו רוצים להפסיק את ההגנה שלנו ולא לקדש את קדושת החיים והתושבים שלנו
מור דקל:
     דבר נוסף לגבי מה שנאמר פה עכשיו בתוך התכניות שנעשות במדינה שלנו: קודם כל, נורא חרה לי שזה רק מתחיל מהתיכונים
מור דקל:
 אני מאוד מאמינה שחינוך צריך להתחיל מגיל לידה, מהמעונות, מתוך גני הילדים, וכשמדברים על חינוך לשלום, חינוך לקבלה, זה כמו שאמרת כבוד היו"ר – זה חייב לבוא לשני צדדים כי אנחנו יכולים להיות מקבלים ותומכים ומלטפים ונותני זכויות שוות ערך ואפילו יש לנו את המושג "אפליה מתקנת" במדינת ישראל
מור דקל:
 אבל אם הצד השני לא מקבל את אותם כלים, את אותו חינוך, את אותה אמירה גם לגבינו, אין לנו מה להמשיך לעבוד כי זה חד-צדדי
מור דקל:
     לכן אני חושבת שמהוועדה הזאת צריכה לצאת תכנית מתוך משרד החינוך, מתוך שיתוף פעולה עם הבינלאומי, גם לחינוך לקבלה ולשלום ולהגנה מגיל לידה לשני הצדדים, וגם לחשוב על תכניות של שיקום היום שאחרי
לזכויות הילד):
 יוסי פולק, בבקשה
יוסי פלד:
שלום
יוסי פלד:
 יש שני נושאים שאני עוסק בהם: 1
יוסי פלד:
 אני מייצג את עמותת דורות ההמשך, כשהנושא של השואה עומד לנגד עיני כל הזמן ואני אחת המדיות הגדולות בעולם בנושא של השואה, כשהתפקיד שלי להיות זה שמסביר וזה שמרתיע וזה שרוצה למנוע אנטישמיות ואת כל מכחישי השואה, ואת זה אני עושה באמצעות מתנדבים בבתי ספר, מחויבות אישית, אתר אינטרנט והמון מדיה דיגיטלית שבהם אני עוסק כל הזמן
יוסי פלד:
     מהשואה הזו, עברתי לשואה השנייה, שהיא לא בהכרח בגודל ובהיקף אותה שואה אבל כמובן באכזריות שלה, היא אפילו עולה עליה
יוסי פלד:
 ומהניסיון והידע שצברתי הפכתי להיות חמ"ל של מדינת ישראל, שמסביר לעולם את העמדה שלנו, מראה את המאבק באנטישמיות וכמובן נלחמים על דעת הקהל העולמית על מה שאנחנו עושים
יוסי פלד:
     אני הכנתי לכם קליפ, אבל הבנתי שלא שודר, שלמעשה אני לא יכול "להאשים" רק את העזתים כי אם אנחנו מרשים להם והרשינו להם ללמוד תכניות כאלה מהגיל הרך, זה אומר שלא שמנו לב כי אותם טרוריסטים שהיום הופיעו בבתי שלנו, הם אותם ילדים
יוסי פלד:
 כשאתם שומעים את הקלטת של הילד שמדבר עם אבא ואימא שלו ואמר להם: תראו את הדם על הידיים, רצחתי 10 יהודים
יוסי פלד:
 מי אשם בזה שנתנו להם? אנחנו נלחמים איתם בכל הדרכים, יש לנו את הנשק הכי משוכלל אבל בנושא הסברה – להסביר לעולם ולראות מאיפה צומח הזרע של העמלק הזה, אנחנו לא עשינו מספיק
יוסי פלד:
     ולכן, המלחמה שלי ושל כל המתנדבים שאיתי ושל כל מי שאני אוסף היא קודם כל לבער את הזרע של העמלק מהשורש
יוסי פלד:
 איפה שמלמדים, אם זה באוניברסיטאות, בקמפוסים – אחד הדברים שהעליתי עכשיו קמפיין ששואלים סטודנטים: אתם יודעים מה זה Holocaust? מה זה היטלר או מה זה אושוויץ? והם צוחקים ולא יודעים
יוסי פלד:
  אז במסגרת החינוך שלנו, לדורות הצעירים, לדורות הבאים, המלחמה צריכה להיות מקפת, והיא צריכה להיות מלחמה שלנו, ביום השואה, לא מרשים להראות לילדים קטנים את השואה כי אולי זה יזעזע אותם אבל אני היום עושה בדיוק הפוך – אני רוצה לזעזע את כל העולם, שיראו את האכזריות, את התוקפנות ומה זה רצח עם, ומה זה רצח שלא רואים בעיניים ולא אכפת להם אם זה תינוק או מבוגר
יוסי פלד:
 ולכן זה חשוב להילחם בכל החזיתות בתלמידים, בבתי ספר עממיים, בתיכונים ובכל מקום כדי להציג להם עובדות
יוסי פלד:
     אני הקמתי ערוץ שידור, שבערוץ השידור הזה אני מעלה סרטונים לפי כל מיני נושאים שאני רוצה להעמיד את העולם מול עובדה
יוסי פלד:
 אני אומר להם: תראו, אתם אומרים – לקחתי לדוגמה את הסרט של נועה תשבי, שהיא מדברת בקונגרס ומסבירה לקמפוסים אבל לקחתי את זה כשיחה שהייתה לה ועטפתי את זה עם התמונות כדי שיבינו למה היא מתכוונת
יוסי פלד:
 ורק בצורה כזאת, שנביא לידי התודעה בעולם את הזוועות ואת מה שאנחנו רוצים למנוע, אולי אנחנו נעצור את כדור השלג שהתגלגל
לזכויות הילד):
 לסיכום – אני רוצה להודות לחברי, חבר הכנסת יוסף טייב, יו"ר הוועדה לחינוך, תרבות וספורט, על הישיבה המשותפת
לזכויות הילד):
     אני רוצה לסכם, ברשותכם
לזכויות הילד):
 מסקנות הוועדה:      ב-7 באוקטובר 2023, החמאס, ארגון הטרור הפלסטיני השולט בעזה יצא במתקפה רצחנית כנגד האוכלוסייה בדרום ישראל
לזכויות הילד):
 הטבח הזוועתי והבלתי נתפס שמחבלי הנוח'בה ביצעו בילדים, נשים וזקנים הינו תוצאה ישירה של חינוך לשנאה ולהסתה אנטישמית של דורות של ילדים וצעירים פלסטינים
לזכויות הילד):
     ספרות החינוך לשנאה הפלסטינית אינה חדשה אך כוחות צה"ל הפועלים בעזה חשפו חומרי לימוד נוספים על שטיפת המוח לשנאת יהודים ורציחתם והחובה הקדושה לג'יהאד ולהשמדת ישראל כפי שקובעת אמנת החמאס
לזכויות הילד):
     הוועדות שמעו סקירות של מומחים וגופים שהדגישו את ההתגייסות של מערכת החינוך הפלסטינית בעזה, ברשות הפלסטינית, לתרבות המוות שבה מחנכים ילדים פלסטינים
לזכויות הילד):
 כולם קבעו את הקשר בינה לבין ההתנהגות המפלצתית של מחבלי החמאס ב-7 באוקטובר 2023
לזכויות הילד):
     על-פי החינוך הפלסטיני, ישראל היא כל הרוע בעולם
לזכויות הילד):
 יהודים ישראלים הם אויבי האל, ודיני המוות שלילת קיום מדינת ישראל
לזכויות הילד):
     החלטות הוועדה:
לזכויות הילד):
הוועדות שולחות ניחומים למשפחות השכולות, מאחלות איחולי החלמה מהירה לפצועים ומתפללות ומקוות לשיבתם לשלום ובמהרה של כל החיילים והחטופים
לזכויות הילד):
אדם שמחנך לטרור ולשנאה, לא יהיה מקומו במערכת החינוך הישראלית, וכך צריך להיות גם במערכת החינוך הפלסטינית
לזכויות הילד):
הוועדות מותחות ביקורת חריפה על האו"ם, ואונסק"ו במיוחד
לזכויות הילד):
 אלה לא עשו דבר כנגד תעשיית החינוך הפלסטיני, המלמדת לג'יהאד, לדמוניזציה של יהודים וישראלים, ולדה-לגיטימציה של מדינת ישראל
לזכויות הילד):
 הוועדות קוראות לפרק את מערכת החינוך של אונר"א, שהפכה לכלי שטנה אנטי-ישראלי ואנטישמי ולחלק אינטגרלי של תשתית הטרור של החמאס
לזכויות הילד):
הוועדות קוראות לממשלת ישראל להעלות את בעיית החינוך הפלסטיני בכל הסדר עתידי עם הפלסטינים, תוך דרישה לקהילה הבינלאומית לתמוך בשינוי לרפורמה בתכני החינוך הפלסטינים
לזכויות הילד):
הוועדות ממליצות על הפקת סרט תיעודי על החינוך הפלסטיני הקורא לשנאה, ושיבליט את הקשר בינו לבין הטווח של ה-7 באוקטובר
לזכויות הילד):
 הסרט גם יאמת את החינוך הפלסטיני לשנאה מול החינוך הישראלי לשלום
לזכויות הילד):
הוועדות קוראות למשרד החינוך להוציא את התכנים הקוראים לשנאה נגד יהודים מכיתות י"א, י"ב במערכת החינוך הפלסטינית במזרח ירושלים
לזכויות הילד):
בברכה, חבר הכנסת יוסף טייב, יו"ר ועדת החינוך וחבר הכנסת אלי דלל, יו"ר הוועדה המיוחדת לזכויות הילד
לזכויות הילד):
      תודה רבה לכולכם
לזכויות הילד):
 הישיבה נעולה
אלי אפללו:
 אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה המיוחדת לזכויות הילד
אלי אפללו:
 על סדר-היום: צעצועים מסוכנים - פיקוח על יבוא ומכירה, הסברה בנושא, ובכל מה שקשור באביזרים לקראת פורים, צעצועי פירוטכניקה, תחפושות ו"הקפצונים" למיניהם, כפי שקראנו לזה כשהיינו ילדים
אלי אפללו:
     מדי שנה נפגעים בישראל עשרות ילדים ובני נוער כתוצאה משימוש בצעצועים מסוכנים
אלי אפללו:
 צעצועים מסוכנים אינם משחק ילדים, והשימוש בהם אסור, מסוכן, עלול לגרום לפגיעות גופניות, למטרד ולבהלה בקרב הציבור, במיוחד בתקופה הזו, שבה יש לא מעט פגועי נפש, אנחנו צריכים להיזהר מתופעות אלה
אלי אפללו:
     התופעה של שימוש בצעצועים מסוכנים מתאפיינת בעיקר לפני, ובמהלך, חג הפורים
אלי אפללו:
 ילדים רבים נפגעים משימוש בנפצים, צעצועים מסוכנים, אקדחי קפצונים
רותם זהבי:
או בתקופת הרמדאן ובחגים של המוסלמים
רותם זהבי:
 גם שם נפגעים הרבה מאוד
אלי אפללו:
מצוין, גם זה
אלי אפללו:
 טוב שהעלית את זה
אלי אפללו:
     כמובן שילדים רבים נפגעים משימוש בנפצים, צעצועים מסוכנים, אקדחי קפצונים, תרסיסים ותחפושות חסרות תו תקן
אלי אפללו:
 נדמה לי שמספר התקן הוא 560 ומשהו
קריאה:
תקן רשמי 562, לא תו תקן
אלי אפללו:
אוקיי, תקן רשמי 562
אלי אפללו:
 המשמעות של תקן רשמי היא שאסור לסחור ולייבא, וזה כמובן עונש פלילי על כל מי שעוסק בזה
אלי אפללו:
     הזכירו פה גם שימוש בתקופת הרמדאן, ואולי גם בחתונות, בזיקוקי דינור, וכך הלאה
זהבה רומנו:
גם בחג העצמאות
זהבה רומנו:
 משתמשים בספריי שהוא בעייתי מאוד
זהבה רומנו:
 הוא יכול לגרום לכוויות
זהבה רומנו:
 זה מתחבר לרוב החגים
אלי אפללו:
גם חג העצמאות
אלי אפללו:
 אנחנו מציינים פה את פורים, אבל אין ספק שזה גם קורה גם בחגים
אלי אפללו:
 בכל מקרה, היו פגיעות קשות, נפצים שגרמו לכוויות בדרגות שונות, ואף לקטיעת איברים, תחפושות שהתקלחו
אלי אפללו:
 הייתי אומר שפורים הוא השיא כי זה כולל תחפושות שעשויות גם מחומרים מתלקחים
אלי אפללו:
 רעש הקפצונים והפיקות גרמו גם לפגיעות בשמיעה, לקריעת עור התוף, לפגיעה בראייה, עיוורון, ולתופעות כאלו ואחרת מספריי או מקצף, וכמובן לנזקים בלתי הפיכים
אלי אפללו:
      אנחנו, כמובן, נקיים את הדיון הזה
אלי אפללו:
 אבל אני כבר מפה קורא להורים
אלי אפללו:
 נכון שזה קורה, כפי שצוין פה, גם ביום העצמאות, בחתונות ובאירועים של המגזר הערבי
אלי אפללו:
 אבל אם אנחנו מדברים פה על זכויות הילד, אני קורא מפה להורים, למורים ולמנהלי בתי הספר, להיות מודעים וערניים ולגלות מעורבות לגבי התופעה הזו, וכך אולי נצליח להציל גם נפגעים וגם חיי אדם
אלי אפללו:
     אנשים רבים מכבדים אותנו פה בנוכחותם
אלי אפללו:
 אני רואה פה נציגים ממשרד הכלכלה, החינוך, המשטרה, וכך הלאה
אלי אפללו:
 נתחיל עם המצגת של "בטרם"
אלי אפללו:
 קודם כול, אני חייב לפרגן לארגון "בטרם"
אלי אפללו:
 הם עושים תמיד עבודה טובה, עם מצגת
אלי אפללו:
 אני מכיר את העבודה שלהם גם מתפקידי הקודם בעיריית נתניה
אלי אפללו:
 אני חושב שהעבודה והמחקר שהם עושים הוא מאוד מאוד חשוב, ואני רוצה להודות להם
עינת שגיא אלפסה:
תודה רבה
עינת שגיא אלפסה:
 אני חייבת לציין שהעבודה שלנו היא בזכות שותפים רבים, ויושבים פה סביב השולחן הרבה מאוד שותפים שלנו: התוכנית הלאומית לבטיחות ילדים, משרד החינוך, משרד הכלכלה
עינת שגיא אלפסה:
 כולנו עובדים יחד
אלי אפללו:
חלק גדול מהשינויים שנעשו במבני החינוך הם בעקבות המחקרים והמסקנות שלכם בהרבה מאוד דברים בתוך המבנים עצמם
אלי אפללו:
 למשל, בנושא דלתות ודברים נוספים
אלי אפללו:
 ישר כוח
עינת שגיא אלפסה:
תודה
עינת שגיא אלפסה:
 אנחנו בדקנו את הנתונים של היפגעות ילדים מנפצים ומשחקים מסוכנים בעשור האחרון
עינת שגיא אלפסה:
 קודם כול, ההגדרה של "צעצוע מסוכן" מתוך חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים היא: כל צעצוע שהשימוש בו עלול לגרום למשתמש או לבן אדם אחר נזק גופני, לסכן את בריאותם, או לגרום הטרדה, כולל צעצוע פולט אש, צעצוע נפיץ
עינת שגיא אלפסה:
 אני מתארת לעצמי שהיושבים סביב השולחן מכירים את ההגדרה
עינת שגיא אלפסה:
     מבחינת הנתונים - בעשור האחרון יש לנו כרגע 251 פניות למיון
עינת שגיא אלפסה:
 בפניות למיון הכוונה לפגיעה קשה
עינת שגיא אלפסה:
 אנחנו מאמינים שהנתונים האלה הם נתוני חסר כי לא תמיד מציינים במיון ממה נובעת הפגיעה
עינת שגיא אלפסה:
 כלומר, מציינים פגיעה אבל לא אומרים מה גרם לזה שהילד הגיע
עינת שגיא אלפסה:
 מה שמעניין פה הוא שאנחנו רואים שרוב הנפגעים הם ילדים בגיל 10 – 14, ואלו ילדים ממש צעירים, כשגם בגיל 5 - 9, וזה 22% מהנפגעים
עינת שגיא אלפסה:
 זה מספר מאוד מאוד גדול
עינת שגיא אלפסה:
 קשה לי לקרוא לדברים האלה "צעצועים"
עינת שגיא אלפסה:
 הנפצים הם חומרי נפץ לכל דבר, והם מגיעים לילדים ממש צעירים
עינת שגיא אלפסה:
      פה פילחנו בין היישובים היהודיים ליישובים הערביים
עינת שגיא אלפסה:
 מתוך הילדים היהודים - 38% מהמקרים הם סביב פורים
עינת שגיא אלפסה:
 כלומר, באמת אחוז ניכר
עינת שגיא אלפסה:
 כמו שזהבה ציינה, יש גם סביב יום העצמאות
עינת שגיא אלפסה:
 אבל למעלה משליש קורה בסביבות פורים
עינת שגיא אלפסה:
 ביישובים הערביים זה 28% ברמדאן
עינת שגיא אלפסה:
      השנה הרמדאן ופורים מאוד סמוכים האחד לשני
עינת שגיא אלפסה:
 אם אנחנו יוצאים מפה בקריאה לעשות משהו, אז זוהי הזדמנות לציין גם את המגזר הערבי וגם את המגזר היהודי
עינת שגיא אלפסה:
     בעמוד הבא ההמלצות הבטיחות שלנו להורים
עינת שגיא אלפסה:
 פה הפנייה היא באמת להורים עצמם
עינת שגיא אלפסה:
 אנחנו ממליצים להימנע באופן מוחלט מכל צעצוע שמכיל חומר נפץ
עינת שגיא אלפסה:
  אנחנו יודעים שיש כאלה שגם עומדים בתקן, אבל עדיין ההמלצה שלנו היא להימנע לחלוטין
עינת שגיא אלפסה:
 מכיוון שאנחנו מכירים את הקהל שלנו ואנחנו יודעים שבסוף הדברים האלה כן נמכרים, אז אם כבר קונים צעצוע כזה, אז יש לבדוק שהוא מכיל את הוראות השימוש, ומתנהגים בהתאם להנחיות גיל ושימוש, וכמובן לא מכוונים לאזור הפנים או העיניים
עינת שגיא אלפסה:
      בעמוד הבא אנחנו רואים קצת מהמקרים שאירעו
עינת שגיא אלפסה:
 אני חסכתי את התמונות הממש קשות
עינת שגיא אלפסה:
 יש פה תמונה אחת שהיא קשה
עינת שגיא אלפסה:
 אנחנו רואים שזה באמת קורה בכל מקום: בבני ברק, בצפון, בדרום, ובהרצליה
עינת שגיא אלפסה:
 אין מקום או קבוצת אוכלוסייה שחסינים מהדבר הזה
עינת שגיא אלפסה:
 זה המקום של כולנו לפעול כאן ביחד ולהעלות את המודעות, כי עדיין יש הורים שמתייחסים לזה כצעצוע ולא באמת כאל חומר נפץ וכמשהו מסוכן
עינת שגיא אלפסה:
     אני מקווה שהשנה אנחנו נצליח באמת
עינת שגיא אלפסה:
 אם לא בגלל הסכנה שבדבר, אז לפחות מתוך רגישות לכל מוכי הטראומה שנמצאים סביבנו ולא צריכים לשמוע את הפיצוצים האלה
עינת שגיא אלפסה:
 תודה
אלי אפללו:
לאן אתם מעבירים את המסקנות והנתונים שלכם או את המצגת?
עינת שגיא אלפסה:
המצגת פה
עינת שגיא אלפסה:
 אנחנו מפיצים את ההנחיות שלנו להורים באמצעות משרד החינוך וגם דרך התוכנית הלאומית, וכמובן שהיום בדיגיטל והתקשורת שמגיעה ישירות להורים
עינת שגיא אלפסה:
 בסופו של דבר, ההורים נמצאים שם
עינת שגיא אלפסה:
 אני כן מאמינה שככל שנעשה שיתוף פעולה ונוציא משהו ביחד, אז יש יותר סיכוי שיותר הורים יחשפו לזה
אלי אפללו:
האם נמצא פה מישהו ממשרד החינוך? אדוני, שלום לך
רותם זהבי:
אלי, אתה לא מכיר אותי? אני רותם זהבי
רותם זהבי:
 הייתי אצלך בכמה פגישות
אלי אפללו:
בטח
אלי אפללו:
 אני מכיר את רותם עוד מתפקידי הקודם כבר הרבה מאוד שנים, גם בענייני בטיחות בחינוך, וכך הלאה
אלי אפללו:
 לא הכרתי אותך כי אתה מעונב פה ועם חליפה
אלי אפללו:
  רותם, אני מתנצל
רותם זהבי:
משרד החינוך מוציא לקראת פורים עלון מקצועי שעוסק בכל נושא הבטיחות
רותם זהבי:
 אנחנו מאגדים את תחומי הבטיחות לילדים
רותם זהבי:
 אנחנו עובדים מול כב"ה, ארגון "בטרם", ויש לנו הרבה מאוד ניסיון שהצטבר, כולל לקחים מתאונות
רותם זהבי:
 אנחנו מוציאים משהו מאוד מסודר
רותם זהבי:
 ראיתי באחת ההתכתבויות לקראת הוועדה שעלה גם נושא הלייזר
רותם זהבי:
 כמובן שגם בזה אנחנו מתעסקים בצורה מאוד רצינית
רותם זהבי:
 אנחנו מפיצים את זה לכל מנהלי בתי הספר ולציבור הרחב, בפורטלים של ההורים
רותם זהבי:
 יש לנו מערכת של ניהול ידע מאוד מסודרת
זהבה רומנו:
זהבה, מהתוכנית הלאומית לבטיחות ילדים, משרד הבריאות
זהבה רומנו:
 אנחנו עובדים בשיתוף פעולה עם משרד החינוך
זהבה רומנו:
 כשמשרד החינוך מוציא את העלונים, אנחנו מפיצים את העלונים שלו גם למערכת הבריאות ולרשתות החברתיות
זהבה רומנו:
 כלומר, התוכנית הלאומית היא תוכנית שמתממשקת עם כמה משרדי ממשלה: משרד הכלכלה, משרד החינוך, משרד התחבורה, וכמובן ארגון "בטרם"
זהבה רומנו:
 החומרים שמופצים על ידם, מופצים גם על ידינו למערכת הבריאות, וברשתות החברתיות שמשרד הבריאות מפיץ
אלי אפללו:
רותם, האם אתם אוסרים להכניס את האביזרים האלה לבתי הספר?
רותם זהבי:
 יש לנו הנחיות חוזר מנכ"ל מאוד מסודר מה מותר, מה אסור, תחפושות, סיכונים בכל הנפצים
אלי אפללו:
האם תוכל להעביר לנו העתק מחוזר מנכ"ל בנושא זה?
רותם זהבי:
כן, ברור
אלי אפללו:
מי נמצא פה מטעם משרד הכלכלה?
אלכסנדרה ארונין קוזלוביץ:
אני אדבר בשם משרד הכלכלה - מינהל התקינה
אלי אפללו:
אמרתם שהתקן הוא תקן רשמי
אלכסנדרה ארונין קוזלוביץ:
בדיוק
אלי אפללו:
מתי הוא עודכן לאחרונה?
אלכסנדרה ארונין קוזלוביץ:
הוא מתעדכן כל הזמן
אלי אפללו:
 אני שאלתי: מתי עודכן לאחרונה? לא שאלתי "כל הזמן"
אלי אפללו:
 השאלה שלי ספציפית
אלכסנדרה ארונין קוזלוביץ:
התקן הישראלי הוא אימוץ תקן אירופי
אלכסנדרה ארונין קוזלוביץ:
 ברגע שהתקן האירופי מתעדכן, התקן הישראלי מתעדכן
אלכסנדרה ארונין קוזלוביץ:
 אם אני לא טועה ב-2022
אלכסנדרה ארונין קוזלוביץ:
אני אלכסנדרה ארונין, סגנית הממונה על התקינה, מינהל התקינה, משרד הכלכלה
אלכסנדרה ארונין קוזלוביץ:
 אנחנו אחראים על חוק התקנים ועל פקודת היבוא והיצוא בקטע יבוא מוצרים תחת תקינה רשמית
אלכסנדרה ארונין קוזלוביץ:
 אנחנו אחראים על כל תחום התקנים הרשמיים: ממכלי לחץ, מכלי הרמה, מוצרי ילדים ותינוקות ומוצרים למבוגרים שבתקינה הרשמית
אלכסנדרה ארונין קוזלוביץ:
 אנחנו נדבר כאן רק על הצעצועים, שזה באמת חלות התקן 562, כאשר צריך להבדיל בין צעצועים מסוכנים לצעצועים שאנחנו אחראים עליהם
אלכסנדרה ארונין קוזלוביץ:
 לצעצועים מסוכנים אין סיכוי לעמוד בתקינה הרשמית
אלכסנדרה ארונין קוזלוביץ:
 הם מחוץ לחוק
אלי אפללו:
האם זה אומר שאסור לחלוטין להביא אותם?
אלכסנדרה ארונין קוזלוביץ:
לגמרי
אלי אפללו:
ואיך אתם אוכפים את זה?
אלכסנדרה ארונין קוזלוביץ:
אנחנו עוסקים בצעצועים שחייבים לעמוד בתקינה רשמית, וכמובן לא נפצים ולא צעצוע שמכיל חומר נפץ
אלכסנדרה ארונין קוזלוביץ:
 אנחנו מדברים על תחפושות
אלכסנדרה ארונין קוזלוביץ:
 אנחנו עושים כל שנה לקראת פורים מבצע פיקוח בשווקים, וגם ביבוא,  ובחינת המוצרים שהם אכן עומדים בדרישת התקן
אלכסנדרה ארונין קוזלוביץ:
 אותן תחפושות נבדקות להתאמה לדרישות התקן
אלי אפללו:
האם אתם עושים גם בדיקות בנמל?
אלכסנדרה ארונין קוזלוביץ:
כן
אלי אפללו:
לאדם שמייבא יש את סעיף המכס, ואתם צריכים לבדוק האם הוא עומד בתקן הרשמי
אלי אפללו:
 אם אתם עושים את הבדיקות האלה, אז צריך למנוע שזה יגיע לשוק
אלי אפללו:
 אם זה מגיע לשוק, אז זה אומר שהסוסים כבר ברחו
אלכסנדרה ארונין קוזלוביץ:
נכון
אלכסנדרה ארונין קוזלוביץ:
 קיימת חלוקה של תקנים רשמיים לארבע קבוצות יבוא
אלכסנדרה ארונין קוזלוביץ:
 לגבי מה שנמצא בקבוצת יבוא מחמירה, שזה קבוצת יבוא 1 - כל משלוח נעצר ונערכות שם בדיקות זיהוי שבאמת מדובר באותן סחורות שנבדקו ויש להן אישור דגם, ואז המשלוח משוחרר
אלכסנדרה ארונין קוזלוביץ:
 אם מדובר בקבוצות יבוא פחות מחמירות, היבואן משחרר על סמך הצהרה ואישור דגם שהוא קיבל מראש
אלכסנדרה ארונין קוזלוביץ:
 כאשר המשלוח באותם מקרים משוחרר על מסך הצהרה, אנחנו מפעילים מודל הערכת סיכונים, יחד עם המכס
אלכסנדרה ארונין קוזלוביץ:
 כאשר מופעלת מערכת הערכת סיכונים וסך כל הסימנים מחשידים (סמ"חים), מראים שהמשלוח חשוד, הוא עולה לבקרה
אלכסנדרה ארונין קוזלוביץ:
 אנחנו עושים בקרה להתאמה לתקן
אלי אפללו:
אתם מסיירים בשווקים כדי לראות אם יש באמת מוצרים שלא עומדים בתקן
אלי אפללו:
 האם בשנה-שנתיים האחרונות נמצאו מוצרים כאלו בשווקים?
אלכסנדרה ארונין קוזלוביץ:
 נתונים רק לגבי התחפושות של פורים - ממרבית הנתונים שיש לנו, ב-2022 רק תחפושות לפורים, וכמובן זה מתחיל כמה שבועות או חודש לפני, עשינו 47 נטילות
אלכסנדרה ארונין קוזלוביץ:
 רוב הנטילות שלנו לא תקינות כי אנחנו מחפשים בשווקים משהו שלפי הזיהוי של המבקרים שלנו, שיש להם עין מאוד מאוד חדה, זה כבר לא עומד בדרישות התקן, ורק דבר כזה נלקח לבדיקה
אלכסנדרה ארונין קוזלוביץ:
 מתוך כל מה שנלקח, שתי נטילות היו עם בעיות דליקות כי זה מה שבדקנו
אלי אפללו:
היו בעיות דליקות
אלי אפללו:
 כלומר, הן לא תקניות
אלכסנדרה ארונין קוזלוביץ:
 בסעיפים האחרים כמו פתלטים, סיכונים - - -
אלי אפללו:
בואו ניכנס למוצרים שנמצא שהם לא עומדים בתקינה
אלי אפללו:
 מי שמשווק מוצר שלא עומד בתקן רשמי - כמובן שדינו - - -
אלכסנדרה ארונין קוזלוביץ:
דינו - או פלילי או מינהלי
אלכסנדרה ארונין קוזלוביץ:
 יש לנו אכיפה פלילית, והיא העמדה לדין
אלי אפללו:
מה עשיתם לשניים האלה שנמצאו?
אלכסנדרה ארונין קוזלוביץ:
לאחר שמגלים שיש שם בעיות משמעותיות, זה מייד ריקול, החזרה מהשוק, מהשיווק
אלכסנדרה ארונין קוזלוביץ:
 מייד מפרסמים ריקול בתיאום עם אותו עוסק
אלכסנדרה ארונין קוזלוביץ:
 ואם הוא לא משתף פעולה, הממונה על התקינה מפרסם ריקול בעצמו וחותם עליו
אלי אפללו:
האם נותנים מאסר, קנס, תלונה במשטרה, לאדם עצמו?
אלכסנדרה ארונין קוזלוביץ:
 זו פעולה מיידית
אלכסנדרה ארונין קוזלוביץ:
 אנחנו פותחים שרשרת ומגיעים ליבואן
אלכסנדרה ארונין קוזלוביץ:
 אם זה נלקח בשווקים, אנחנו מגיעים עד ליבואן
אלכסנדרה ארונין קוזלוביץ:
 הכלי המיידי שמופעל על היבואן הוא הכנסתו למפר אמון
אלכסנדרה ארונין קוזלוביץ:
 זה הסטטוס שלא מאפשר לו לשחרר משלוחים תחת אזהרה
אלכסנדרה ארונין קוזלוביץ:
 הוא חייב להיכנס למשטר בדיקות
אלי אפללו:
האם אפשר לקבל את המקרים של השנים האחרונים שבהם אנשים, סוחרים או יבואנים שהיו נגדם הליכים של תלונות או כל הליך משפטי אחר?
אלכסנדרה ארונין קוזלוביץ:
כן, כמובן
אלכסנדרה ארונין קוזלוביץ:
 יש לנו סטטיסטיקה של התביעות שאנחנו מגישים לבתי משפט ועיצומים כספיים, שזה הקנס שאנחנו מטילים על העוסקים
אלי אפללו:
אבקש שתעבירי למנהלת הוועדה נתונים של שש השנים האחרונות שבהם נמצאו מוצרים שלא תואמים לתקן ומה הפעולות שנעשו על ידכם נגד אותם יבואנים
אלכסנדרה ארונין קוזלוביץ:
אנחנו מדברים על כל התקנים הרשמיים או רק על תחפושות לפורים?
אלי אפללו:
אני מדבר על התקנים הרשמיים שקשורים לתחפושות לפורים, וגם חומרי נפץ, נפצים, אקדחים או כל דבר אחר שקשור בנושא
אלכסנדרה ארונין קוזלוביץ:
אז זה מה שאמרתי
אלכסנדרה ארונין קוזלוביץ:
 נפצים ודברים שמוגדרים כצעצועים מסוכנים, למרות שהם בכלל לא צעצועים, הם מחוץ לחוק
אלכסנדרה ארונין קוזלוביץ:
 אין שם התאמה או אי-התאמה לתקן
אלכסנדרה ארונין קוזלוביץ:
 הם פשוט אסורים
אלכסנדרה ארונין קוזלוביץ:
 זה ההתעסקות של העמית שלי שנמצא פה
אלי אפללו:
האם אתם ממליצים לעשות שינוי בתקן או להוסיף תקן?
אלכסנדרה ארונין קוזלוביץ:
לא
אלכסנדרה ארונין קוזלוביץ:
 התקן הוא אימוץ של תקינה אירופית
אלכסנדרה ארונין קוזלוביץ:
 גם שם יש דברים שהם בתחום של התקן, בחלות התקן, וכל מה שמחוץ לתחום פשוט אסור בכל הכלים האחרים
אלכסנדרה ארונין קוזלוביץ:
 אבל אני מציעה שמי שנמצא פה יסביר איך זה מתנהל
אופיר פלוט:
בוקר טוב
אופיר פלוט:
 אופיר, מנהל אגף אכיפה במשרד הכלכלה
אופיר פלוט:
 מבחינת הצעצועים המסוכנים - אנחנו באמת שמים דגש על הנושא זה מדי שנה
אופיר פלוט:
 יש לנו מדי שנה מבצע שאנחנו עושים, ובו לוקחים חלק גם כוחות הביטחון
אופיר פלוט:
 בשבוע הבא אנחנו כבר מתחילים לבקר בשווקים ובמקומות עליהם אנחנו מקבלים מודיעין מוקדם