GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נאוה כהן אביגדור:
 קודם כל, באמת, הדיון הזה הוא חשוב, וזו גאווה גדולה בשבילנו שיש דיון שמוקדש לחודש הלאומי, זה משהו שהתחלנו אותו לפני ארבע שנים מתוך הבנה שמעבר ליום האינטרנט הבטוח הבין-לאומי, ולשבוע המוגנות, שבוע הגלישה הבטוחה שמצוין במערכת החינוך, ראוי שמדינת ישראל תקדיש חודש שלם להעלאת המודעות בכל הנושאים שציינת בדבריך, וזה מתוך הבנה שרק שיתוף פעולה בין הרבה גורמים, ובין הרבה גופים מכל קשת הגופים הקיימים – משרדי ממשלה, עמותות, ארגונים אזרחיים ועוד, ברגע שכולנו עובדים ביחד, וכולנו במשך חודש מעלים את הנושא - יש לזה אימפקט, אבל כמובן העבודה צריכה להיות 365 יום בשנה, כי הנושא הזה הוא קריטי
נאוה כהן אביגדור:
      המטה הלאומי להגנה על ילדים ברשת בהובלת המשרד לביטחון לאומי, ומשטרת ישראל לה"ב 433, יחד עם שותפות של משרדי החינוך, הבריאות, הרווחה והביטחון החברתי, והמשפטים, נמצאים פה גם נציגים מתוך 105, נמצאת מפקדת המוקד,  כולנו עובדים ביחד, אבל בשיתוף פעולה עם כל הגורמים שנמצאים פה
נאוה כהן אביגדור:
      כפי שאמרתי, זו שנה ה-18 ברציפות שמציינים בישראל את יום האינטרנט הבטוח הבין-לאומי, ואנחנו מובילים את החודש הלאומי להגנה על ילדים ברשת זו השנה הרביעית
נאוה כהן אביגדור:
 אנחנו חלק מ-130 מדינות ברחבי העולם שמציינות את היום הזה, אגב, ברמה הבין-לאומית, הנושא המוביל היה איך לעשות שימוש לטובה באמצעות האינטרנט
נאוה כהן אביגדור:
 להציף גם את החיוב ואת הדברים החשובים והטובים שאפשר לעשות באמצעות הרשת
אלי אפללו:
זאת אומרת, את אומרת לא להילחם, אלא, בואו ניקח את זה לטובת הילדים, לתת לזה בחינוך, שיעורים, ליצור לזה תוכן הרבה יותר חיובי
נאוה כהן אביגדור:
אז קודם כל יש הרבה דברים חיוביים ברשת שתיכף נראה, אבל המניעה היא מעל הכול
נאוה כהן אביגדור:
 כי ברגע שנייצר מניעה והסברה וחינוך, נזדקק פחות לאכיפה, וזאת הדרך שאנחנו מנסים להוביל
נאוה כהן אביגדור:
 לפני שיוצאים לחודש כזה, אנחנו עושים מפגש מקוון עם הרבה מאוד נציגים, הרבה מאוד גורמים, גם גורמים אזרחיים
נאוה כהן אביגדור:
 ליש לנו לוגו שמלווה אותנו כבר ארבע שנים, והשנה בגלל המצב, בגלל המלחמה, בגלל מצב החירום שבעצם השפיע על כל העשייה בחודש הזה, על כל התכנים שהשתנו, על רמת הקשב שיש לציבור לעניין הזה, אנחנו התאמנו גם את המסרים שלנו, מתחברים על בטוח בשגרה ובחירום
נאוה כהן אביגדור:
 הרבה מאוד מהתכנים שלנו נוגעים לחוסן דיגיטלי, זאת אומרת, הייתה פה התאמה למצב, לקשב, לזה שהתקשורת עמוסה במידע על המלחמה, ועל החטופים, הבנו שגם ברמה הזאת הקשב לעולמות תוכן שלנו הוא יותר מצומצם
נאוה כהן אביגדור:
 כל הפעילות שלנו היא בעברית, ערבית, אנגלית
נאוה כהן אביגדור:
 יש לנו גם שלושה אתרים בשפות האלה, ואנחנו מנגישים את המידע לחברות שונות
נאוה כהן אביגדור:
     אחת הפעילויות שהתחלנו איתה בשנה שעברה, ותפסה תאוצה השנה, ואני מאוד גאה להציג את הפרוייקט של "הארת מבני ציבור" בכחול
נאוה כהן אביגדור:
 כבר בשנה שעברה וגם השנה בית הנשיא היה חלק מהפרויקט הזה באמצעות מרכז השלטון המקומי והאזורי, והרשות הלאומית לביטחון קהילתי במשרד לביטחון לאומי
נאוה כהן אביגדור:
 אנחנו פונים למנכ"לים, ולכל ראשי הרשויות, והרבה מאוד רשויות מאירות ב-6 בפברואר, שזה יום האינטרנט הבטוח הבין-לאומי, מבני ציבור בכחול, אם זה בירושלים, אתם רואים פה את כל הרשימה – גשר המיתרים, בית הנשיא, אצטדיוני כדורגל, נתניה טדי ועוד רשויות
נאוה כהן אביגדור:
 אנחנו רוצים שזה יילך ויגבר ביום אחד מסוים הארה בכחול, להעלות את המודעות של כולנו להגנה על ילדים ברשת
תמי ברנע:
סליחה, מתי הארתם?
נאוה כהן אביגדור:
ב-6 בפברואר
נאוה כהן אביגדור:
 זה היה יום האינטרנט הבטוח הבין-לאומי
נאוה כהן אביגדור:
 קל לזכור זה
נאוה כהן אביגדור:
 תמיד יום שלישי, ככה קל לזכור
נאוה כהן אביגדור:
 זה היום השני, בשבוע השני, בחודש השני
נאוה כהן אביגדור:
 וזה תמיד יוצא ביום שלישי כי זה לפי חו"ל
נאוה כהן אביגדור:
     העלינו עשרות פרסומים באתרים בכל התחומים שאתם רואים – התמודדות עם חשיפה לתכנים קשים
נאוה כהן אביגדור:
 לגלות אחריות על מידע שמשתפים ומפיצים, נושאים של חרדה
נאוה כהן אביגדור:
 אני לא אכביר  במילים, כי אני רוצה להספיק
נאוה כהן אביגדור:
 אבל באמת, אפשר להיכנס לאתר
נאוה כהן אביגדור:
 אנחנו מפיצים את זה  לכלל הציבור בערוצי המדיה השונים ובשיתופי פעולה עם עוד גורמים
נאוה כהן אביגדור:
 אנחנו פרוסים בכל הארץ בהרצאות, בין אם פיזיות, ובין אם מקוונות
נאוה כהן אביגדור:
 משטרת ישראל שמדי שנה חוברת לפרויקט הזה יחד עם המטה הלאומי, ומשרד החינוך, ידברו על זה אחרי זה – 1,300 הרצאות מתוכננות לאורך השנה
נאוה כהן אביגדור:
 מאות ניתנו כבר החודש, והאנשים של המטה הלאומי, יחד עם שוטרי יחידה 105, הם מגיעים להרבה מאוד מקומות בין אם פיזי ובין אם מקוון, ונותנים הרצאות להעלאת המודעות בכל עולמות התוכן האלה
נאוה כהן אביגדור:
       שיתופי פעולה ממשלתיים כמעט עם כל המשרדים שרלבנטיים לנושא, וגם עם הרבה מאוד גופים אחרים, אנחנו משתפים פעולה, מוציאים תכנים משותפים, ובאמת, מעלים את המודעות ואת העשייה המשותפת בהרבה מאוד אופנים בכל הערוצים
נאוה כהן אביגדור:
 הילדים נמצאים בטיק-טוק, בפייסבוק, באינסטגרם, בטלגרם, ביו-טיוב, אנחנו צריכים להיות שם איתם
אלי אפללו:
החל מאיזו כיתה ההרצאות או ההדרכות?
נאוה כהן אביגדור:
אנחנו מתמקדים בעיקר בחטיבות הביניים, כי על-פי נתונים של מוקד 105, ראינו שבין גילאי 12 עד 15, יש הרבה מאוד אלימות בין קטינים לבין קטינים, וזה טווחי גיל שחשוב לשים שם דגש
נאוה כהן אביגדור:
 אבל יש הבנה ברורה שאנחנו צריכים להתחיל לטפל גם ביסודי, וגם בגילאי גן
נאוה כהן אביגדור:
 למשל, יש לנו שיתוף פעולה עם קופות חולים שהם בטיפות חלב מעלים סרטונים שלנו, כי האימהות שיושבות שם, דרך אגב, תינוק שהאימא שלו במקום להיות איתו כשהיא מניקה, היא בטלפון, או תינוקות שיודעים כשהם רואים את המכשיר הזה, לדפדפף, או לגולל, אז כבר אנחנו מבינים מאיזה גיל זה טמוע בהם
אלי אפללו:
דרך אגב, הגיל הממוצע היום לשימוש, או הילדים שקונים להם סמארטפון זה גיל שש וחצי, זה הממוצע
נאוה כהן אביגדור:
נכון
נאוה כהן אביגדור:
 בנקודה הזאת אפשר להגיד רק במשפט, שצריך לשים לב לדוגמה האישית שההורים נותנים
נאוה כהן אביגדור:
 את דיברת על שעות ועל הימצאות בטלפונים
נאוה כהן אביגדור:
 הרבה פעמים כאשר הילדים מרימים את העיניים, הם רואים את ההורים שלהם שם, והרבה פעמים אנחנו מבינים, שילדים אומרים שלהורים שלהם אין קשב אליהם כי הם מדברים איתם וההורים בטלפון
נאוה כהן אביגדור:
 אז מאוד חשוב להציב גם את הסוגיה הזאת
נאוה כהן אביגדור:
      אני רוצה לסיים בשלושה משפטים, משפט על כל פרויקט
נאוה כהן אביגדור:
 אנחנו מוציאים לראשונה בישראל, זה עלה כבר כפיילוט, ותצא על זה גם הודעה לעיתונות, שיתוף פעולה פעם ראשונה, קורס להורים – תכנים של הגנה על ילדים ברשת, יחד עם קמפוס IL ולמעשה, כל הורה, זה ללא תשלום, זה פתוח לכלל הציבור
נאוה כהן אביגדור:
 כל הורה שרוצה להיכנס לפלטפורמה, יכול להירשם, להיכנס לקורס הזה של הגנה על ילדים ברשת, ולעבור בין שעתיים לשלוש את כל התכנים של הקורס
נאוה כהן אביגדור:
 עבודה מאומצת של מעל שנתיים
נאוה כהן אביגדור:
 אני מקווה שהתוצר יספק
נאוה כהן אביגדור:
 אנחנו כבר עכשיו עובדים איתם על התאמה של הקורס לערבית
נאוה כהן אביגדור:
 הוא יעלה גם בשפה הערבית
נאוה כהן אביגדור:
      בנינו ארגז כלים לחירום כדי להפיץ אותו לכל המנהלים בשטח של הרשות הלאומית לביטחון קהילתי, ולכל מי שמעוניין כדי להתמודד עם כל התכנים שקשורים למלחמה, ולתת כלים מעשיים לפעילות בתחום הזה
נאוה כהן אביגדור:
 יש לנו את פרויקט אבירי הרשת שבכל תקופת המלחמה המשיך לפעול, ופועל גם עכשיו
נאוה כהן אביגדור:
 יש לנו 27 מתנדבים של המשרד לביטחון לאומי, שמנתרים את המרחבים הגלויים ברשת, ונותנים מענה לקטינים שמציפים את הפחדים ואת החששות
נאוה כהן אביגדור:
 דיברנו על דברים חיוביים
נאוה כהן אביגדור:
 אחד הדברים היפים שראינו זה שילדים תומכים בילדים, קטינים תומכים בקטינים, וכאשר מישהו מספר על החרדות שלו, הוא מקבל תמיכה מהחברים שלו
נאוה כהן אביגדור:
 כמובן, אנחנו מפנים לגורמי סיוע, מעלים למוקד אם זה אירועי חירום, וכדומה
נאוה כהן אביגדור:
 זה פרויקט מאוד משמעותי שעבד לאורך כל המלחמה, ועובד בכלל כל השנה
נאוה כהן אביגדור:
      מרכז טו"ב – זה משהו חדשני, שאפילו עוד לא הפצנו אותו, הוא בעבודה ראשונית
נאוה כהן אביגדור:
 זה שיתוף פעולה של קרנות הביטוח הלאומי שהשקיעו בפרויקט הזה 3
נאוה כהן אביגדור:
5 מיליון שקלים, יחד עם המטה הלאומי להגנה על ילדים ברשת, ועמותת אל"ם, שנבחרה בקול קורא
נאוה כהן אביגדור:
 למעשה ברגע שהסתיים טיפול במוקד 105, ואנחנו מזהים עדיין לפי תפיסת הפעלה ולפי קריטריונים שהילד הפוגע או הנפגע, נמצאים במצוקה, וצריכים עוד סיוע מעבר למה שאנחנו במוקד 105 נותנים, אנחנו מפנים אותם ללא תשלום, מציעים להם את האפשרות לקבל שישה מפגשים מקוונים סיוע ותמיכה של אנשי מקצוע גם בשפה העברית, גם בשפה הערבית, ללא תשלום
נאוה כהן אביגדור:
 זה פרויקט שהתחיל לפני כשנה, אנחנו היום חושפים אותו גם לאנשי מקצוע מכל המשרדים
תמי סלע:
אם אפשר שתי שאלות בהמשך לדברים שאמרת
תמי סלע:
 האם יש לכם איזושהי מדידה
תמי סלע:
 עושים המון עבודה חשובה ויפה עם שיתופי פעולה שבסוף מיועדת להפחית פגיעות, להפחית שימוש, להעלות מודעות
תמי סלע:
 יש לכם איזשהם מדדים לתוצאות של הפעולה שלכם?
נאוה כהן אביגדור:
כן
נאוה כהן אביגדור:
 לגבי פרויקט מרכז טו"ב, הפרויקט האחרון שציינתי, במסגרת הפרויקט גם יש חברה - - -
אלי אפללו:
יש לכם מדדים - הבנתי, מדדים של הדברים האלה
אלי אפללו:
 תעבירי לנו אחר-כך את אותם מדדים
תמי סלע:
שאלה שנייה שאולי גם לאחרים אבל גם לכם
תמי סלע:
 הרי בסופו של דבר מדובר על מכשירים ניידים שהם גם עם היבטים של קרינה, אבל פה אנחנו מדברים על ההיבטים של התמכרות וסכנות שילדים נחשפים דרך השימוש
תמי סלע:
 היו בשעתו מעת לעת עולות גם הצעות לאסור שימוש עד גיל מסוים, שאי-אפשר יהיה למכור, או לתת להשתמש עד גיל צעיר, היום שומעים על גיל 6, מדובר אז על גיל 13, 16, כמובן, שזה עורר התנגדות, אבל כמו שיש כל מיני דברים ממכרים ומסכנים שאנחנו אוסרים או לתת לילדים, עלו גם הצעות בהקשר הזה
תמי סלע:
 יש לכם עמדה בעניין הזה
נאוה כהן אביגדור:
לא
נאוה כהן אביגדור:
 אין לנו עמדה רשמית, ולא פרסמנו עמדה בנוגע לגיל שבו אפשר לתת
נאוה כהן אביגדור:
 אנחנו כן מדברים על שיח עם ההורים - משהו שהוא פרסונלי אישי שהוא תלוי גם בקשר בין ההורה לילד, ובצרכים האישיים בין ההורים לילדים
נאוה כהן אביגדור:
 כן, זה יעלה לאחר מכן
נאוה כהן אביגדור:
 אנחנו חלק מצוות שידבר על סינון
אלי אפללו:
תודה ד"ר נאוה כהן
אלי אפללו:
      נמצאת איתנו מנכ"לית משרד התקשורת, אנחנו שמחים שהגעת
אלי אפללו:
 ענבל משש
עינבל משש:
תודה רבה, אדוני, תודה רבה כמובן על קיום הדיון החשוב הזה
עינבל משש:
 אני אומר כמה דברים בשם משרד התקשורת
עינבל משש:
 אנחנו רואים באמת חשיבות רבה במתן פתרונות טכנולוגיים בכל הבעיה של מוגנות ילדים ברשת
עינבל משש:
 כפי שציין אדוני, אז באמת, מתרחשת מהפכה בשימוש בסלולר וההתקדמות הטכנולוגית, וכנראה שהמגמה הזאת תלך ותואץ, מכאן יש חשיבות לאומית לקידום הגנה על ילדים ברשת
עינבל משש:
      פועל יוצא של הדברים, ששר התקשורת הקים צוות בין-משרדי
עינבל משש:
 בצוות חברים הרבה מהיושבים כאן שהם שותפים שלנו לבחינת הנושא
עינבל משש:
 אנחנו סוברים שהרבה מהפתרונות הם פתרונות בעולמות החינוך ושיתוף הפעולה של ההורים והפתרונות המשלימים הם פתרונות הסדרתיים וטכנולוגיים שישלימו את התמונה הרחבה, ויתנו כלים כדי להגן על ילדים ברשת
עינבל משש:
 הצוות היום בראשותי, הוא צוות שהוקם לפני מספר חודשים
עינבל משש:
 העבודה שלו קצת הואטה בעקבות המלחמה כמובן
עינבל משש:
 אבל חלק מהדברים שעומדים לפתחו של הצוות בהתאם לכתב המינוי, זה הרעיון לזהות ולמפות כלים הסדרתיים לסינון תכנים במכשירים הטכנולוגיים
עינבל משש:
 וכפי שאמרתי, זה משהו שהוא משלים את הפתרונות שהם נמצאים בכלל בעולמות החינוך ושיתוף הפעולה
אלי אפללו:
מהו לוח הזמנים של דבר כזה?
עינבל משש:
אז אומר לאדוני, אני פחות מחודש בתפקיד, כבר כינסתי את הצוות
עינבל משש:
 אני חושבת שזה היה בשבוע הראשון לעבודה שלי, כניסתי לתפקיד
עינבל משש:
 אנחנו בהחלט רואים את הדברים כדברים מאוד חשובים, למרות שבליבת העשייה של המשרד, יש המון נושאים גדולים וחשובים, אבל אנחנו בהחלט לא מקלים ראש גם בנושא הזה ורואים בו חשיבות רבה
עינבל משש:
 הצוות כבר קיים מספר דיונים
עינבל משש:
 הדיון האחרון היה ב-31 בינואר בראשותי, שהייתה בו התקדמות, לטעמי, מאוד משמעותית, לרבות, הצגה של חברות שזימנו אל הצוות כדי שיציגו לצוות פתרונות טכנולוגיים, לא רק טכנולוגיים היו שם, אבל בעיקר פתרונות טכנולוגיים, כדי לקדם
עינבל משש:
 אנחנו מדברים על עולם אופרטיבי של גיבוש תוכנית עבודה שתסייע לסנן תכנים, ולהציע פתרונות בזמן הקצר ביותר האפשרי
עינבל משש:
 לדעתי הפגישה הבאה שלו תהיה בתחילת מרץ
עינבל משש:
 אנחנו ממש מתכנסים לסיכום, יש כבר איזשהו סיכום ביניים, אנחנו רוצים להתכנס לסיכום, ופשוט להציע תוכנית עבודה
אלי אפללו:
נדרשת חקיקה לנושא?
עינבל משש:
אני עוד לא בטוחה שאנחנו בשלב הזה של לומר אם נדרשת חקיקה
עינבל משש:
 מה שכן נדרש, אדוני, וברור כבר עכשיו, זה שיינתנו המשאבים הנדרשים לצוות כדי להוציא אל הפועל את תוכנית העבודה שתגובש בצוות, וברור לנו שהכלים שאנחנו נציע לסינון תכנים הם יעלו כסף, ויידרשו משאבים למשרד התקשורת, ולשותפים האחרים לפי מה שנחליט כמובן, כדי שיינתן המענה הראוי מתוך אותה חשיבות לאומית של הדברים
אלי אפללו:
 מספר שאלות אלייך
רינת בניטה:
אני ממרכז המחקר והמידע של הכנסת
רינת בניטה:
 בעצם, בחודש דצמבר, התקיים דיון בנושא דומה של חשיפת בני נוער לתכנים פוגעניים סביב מלחמה "חרבות ברגל", בעצם, כבר יש היום איזושהי חקיקה מסודרת שמחייבת את חברות האינטרנט ואת חברות הסלולר להציע ללא עלות את השירות הזה של סינון תכנים
רינת בניטה:
 אנחנו יודעים שהמשרד עשה ביקורת בשנת 2021, וראיתם שרוב החברות בעצם בכלל לא עומדות בחובה שיש להן על-פי חוק, מה נעשה מאז, והאם יש כוונה לקיים בקרות נוספות בנושא הזה?
תמי סלע:
גם דובר אולי לשנות את ברירות המחדל שיהיה יותר מחייב
תמי סלע:
 זה צריך שינוי חקיקה, אבל אפילו את הקיים כמו שאת אומרת עוד לא מיצינו
עינבל משש:
אומר כמה דברים, ברשותך, אדוני
עינבל משש:
 אז קודם כל, נכון
עינבל משש:
 נחשפנו לדוח שאך לא מזמן פורסם בנושא הזה
עינבל משש:
 אגב, אותה עמותה שהציגה לנו היא בצוות, ואנחנו בהחלט לוקחים בכובד ראש את הדברים
עינבל משש:
 יש שם דרוג של חברות התקשורת, ויש שם קביעה שמספר חברות לא עומדות בחוק
עינבל משש:
 הנושא הזה כמובן הועבר לטיפול גורמי המקצוע בתוך המשרד, ואנחנו מגבשים עכשיו את הפעולות והאמצעים הנדרשים כדי להתמודד עם מה שעלה בדוח הזה
עינבל משש:
 אני מבטיחה כמובן לעדכן, אם אתם רוצים בכתב על הפעולות שננקטות מטעם המשרד
עינבל משש:
 הדברים מצויים על שולחנם של גורמי המקצוע במשרד התקשורת, אנחנו בוחנים את הפעולות הנדרשות כדי לפעול בהתאם לדוח שהוצג בפנינו
אלי אפללו:
תוך כמה זמן תוכלי להעביר לנו איזשהו נייר, עינבל?
עינבל משש:
אני מאמינה שתוך שלושה, ארבעה ימים
עינבל משש:
 בשבוע הבא אנחנו נוכל כבר לגבש, ולשלוח גם תמונת מצב, וגם התייחסות לדוח שהונח בפנינו ולפעולות הנדרשות
אלי אפללו:
אני מאוד אשמח
אלי אפללו:
 תעבירי לנו מסמך מסודר
אלי אפללו:
 אני יודע שאת התחלת, זה בסדר, נאחל לך הצלחה בתפקיד החדש והמאתגר
אלי אפללו:
 בבקשה, עוד שאלה?
רינת בניטה:
שאלה נוספת בנושא של לקדם חקיקה בשימוש בטכנולוגיה לזיהוי פנים, זו חקיקה שקיימת היום, ובעצם, היום וגם על זה כבר מתקיימים דיונים, והנושא בשיח
רינת בניטה:
 כי בעצם תנאי השימוש של חלק מהאפליקציות מחייבים רק מגיל 13, אבל אנחנו יודעים מנתוני אמת, שהילדים משתמשים בזה כבר בגילאי היסודי
רינת בניטה:
 האכיפה מצד היישומונים עצמן הם בתנאי השימוש, האחריות כלפי האפוטרופוס, אולי יש צורך לקדם את זה, ולהביא את זה לרמה של חסימה כזה לא עומד בתנאי השימוש
רינת בניטה:
 איפה אתם נמצאים ביחס לאופציה הזאת, זה כבר קיים בעולם
עינבל משש:
אני אומר אדוני, ואני אשמח להתייחס בכתב לדברים הללו
עינבל משש:
 אני חושבת שכל תמונת המצב כפי שהיא היום בסדר היא נדונה בעבודת הצוות, ונעשית שם עבודה מקצועית מאוד עם שלל הגורמים, עם כל המעורבים בנושא הזה, וכולם חברים בצוות
עינבל משש:
 הייתי מבקשת לתת לנו מספר ימים גם לגבש את תמונת המצב, וגם איזושהי התייחסות כתובה רצינית על הדברים
עינבל משש:
 הדברים הללו עולים בעבודת הצוות, המשרד מכיר חלק מהפעולות שמצוינות, ויש לנו כיווני פעולה מממשיים שאנחנו מאוד רוצים לקדם
עינבל משש:
 אמרתי, יש לנו חלק מהדברים הם בעולמות המשאבים שנדרשים לנו, אבל אנחנו יכולים עד לסוף החודש הנוכחי להעביר איזושהי התייחסות כתובה על הפעולות שננקטות, ושגם יינתנו מענה לשאלות שעלו פה
אלי אפללו:
תודה רבה שהגעת, ותודה על ההתייחסות
אלי אפללו:
      	בבקשה, סער מ"לוקחים אחריות"
סער חלק:
שלום, אני מכיר פה את רוב היושבים בשולחן
סער חלק:
 עובדים ביחד
סער חלק:
 אני רוצה להתייחס לארבעה כיווני פעולה גם קשורים לשאלות שנשאלו כאן עכשיו, ולפעילות שלנו בנושא
סער חלק:
 קודם כל, צריך להכיר את הסוגיה הראשונה שזו באמת החשיפה של הקטינים לתכנים פוגעניים ובלתי חוקיים
סער חלק:
 צריך לדעת בסקר גל חדש 22, 73% מהקטינים נחשפים בלי כוונה לתכנים פוגעניים
סער חלק:
  33% מהבגירים – זה המחקר היחיד שיש מהמלחמה כרגע, שנחשפו לתכנים של זוועות מלחמה, הם מסתובבים עם תסמיני טראומה משנית, ובעצם, אנחנו לא יכולים לשער רק מה הנזק בקרב הקטינים
סער חלק:
 גיל הסמארטפון בישראל, כפי שאדוני היושב-ראש הצגת – 6
סער חלק:
7 בישראל, אמצע כיתה א'
סער חלק:
 והנזק מחשיפה לזוועות מלחמה לפורנוגרפיה עולה ככל שהגיל יורד
סער חלק:
 הדבר הראשון שצריך לעשות – גם ענבל דיברה על זה קצת, ביחד עם משרד התקשורת, יש חקיקה קיימת שמחייבת, כמו שאמרו גם לפניי, יש חקיקה קיימת שמחייבת את הספקיות להעניק שירות סינון חינמי
סער חלק:
 החקיקה הזאת בעצם כרגע עברה כבר בשנת 2011, תיקון 49 לחוק התקשורת סעיף 4ט
סער חלק:
 מ-2011 עד היום, הדבר הזה עוד לא עובד
סער חלק:
 13 שנים זו אות מתה, לצערי
אלי אפללו:
אתם יודעים מהם הקשיים שזה לא עובד?
סער חלק:
כן
סער חלק:
 מיד אציג
סער חלק:
 ב-2020, הגשנו תביעה ייצוגית "לוקחים אחריות", נגד חברות הסלולר באופן ישיר שהם לא מיידעים כחוק, ולא מסייעים כחוק
סער חלק:
 הדבר הזה התקדם
סער חלק:
 אנחנו רואים גידול של 305 אלף מנויים בסינון החינמי בין שנת 2020 לשנת 2022, על-פי נתוני משרד התקשורת
סער חלק:
 אבל ממש החודש הוצאנו ב-2024, דוח, גם פרסמנו אותו ב"ישראל היום", שמראה שהספקיות בין אפס ל-25% מהאתרים הפוגעניים שנבדקו, ולמעשה, זה אומר שהם לא עומדים בחוק, הסינון שלהן הוא לא אפקטיבי בכלל
סער חלק:
 מדובר גם על ליצור איתן קשר ישיר, הצגנו את זה גם במשרד התקשורת, הדבר נדרש כעת, הוא בעצם מחויב בחוק
סער חלק:
 יש בעצם אפשרות לשר התקשורת לייצר תקן שמחייב את הספקיות
סער חלק:
 כרגע, כל ספקית עושה מה שהיא רוצה, וזה לא עובד
סער חלק:
 בעצם, התקן הזה הוא יאפשר באמת לאכוף בצורה יותר ברורה מה נדרש מהספקיות לעשות
סער חלק:
 הצענו גם למשרד התקשורת תקן בוועדה, קריטריונים איך למדוד את הדבר הזה שהסינון הזה הוא באמת עובד, ולא סתם משהו שלא עושה את העבודה שלו
סער חלק:
 זה כיוון אחד מאוד חשוב
סער חלק:
      הדבר השני, כל אתגרי השיימינג המיני, הבריונות, שחווים ילדים ברשת
סער חלק:
 באמת, הפתרון המוצע הוא פתרון יותר בכיוון חינוכי, כפי שהייתה שאלה כלפי נאווה לגבי גיל השימוש
סער חלק:
 אנחנו יודעים שהיום מאות קהילות בישראל, מעל 500 בתי ספר כבר ב-2018, בעצם חתמו ביחד קהילת בית הספר וההורים על האמנה לדחיית גיל הסמארטפון, הדבר הזה עובד, מעל - - - בתי ספר כבר עשו את הדבר הזה, ממלכתיים, לא בקהילות דתיות או משהו כזה
אלי אפללו:
אתם ממליצים לעשות חקיקה בנושא?
סער חלק:
לא חקיקה אלא תמרוץ
סער חלק:
 אני חושב שהמשרד הרלבנטי כאן הוא משרד החינוך, יכול להיות בשיתוף 105
סער חלק:
 אנחנו רק מעלים את הכיוון הזה ככיוון מרכזי לתמרוץ קהילות כאלה, בתי ספר כאלה, לתקצב את הדבר הזה
סער חלק:
 יש המון גופים עצמאיים שפועלים בשטח, צריך לאגד אותם, ולתת תמריצים לקהילות האלה, כי הדבר הזה הוא נוסה, הוא עובד
סער חלק:
 הפתרון השני של לקחת ילד בן 6
סער חלק:
7 או 7 או 8, ולשים לו פתרונות של ניתור, וריגול, ושליטה, הדבר הזה הוא לא עובד
סער חלק:
 הקהילה המקצועית היא נגד הפתרון הזה
סער חלק:
 גם משיחה שהייתה לי השבוע עם מנהל עמותת "מצמיחים", הכי גדולה להתמודדות עם בריונות ברשת, ד"ר חנניה רוזנברג, חוקר, יש את ד"ר רון סלע, הקהילה המקצועית נגד הדבר הזה, זה לא עובד גם בשטח, ולכן, זה כיוון פחות נכון
סער חלק:
 הכיוון היותר בריא, וכל העולם הולך לכיוון הזה, יש הרבה עמותות בעולם שעוסקות בזה, זה דחיית גיל הסמארטפון
אלי אפללו:
יש מקומות שהם בשיתוף הורים, למיטב ידיעתי, אני פשוט לא מתמצה בזה, שבהם נותנים את הסמארטפון לילד, אבל ההורה שולט עליו, מתי הוא יכול להשתמש איתו
סער חלק:
אלה פתרונות רכים יותר, והם גם חינמיים, הם פחות מסובכים, של שליטה בזמנים, איזה אפליקציות יש על המכשיר, אלה פתרונות חינמיים ונגישים
סער חלק:
 הפתרונות המשוכללים יותר, היקרים יותר, המורכבים יותר, שאמורים לפתור, ככה משווקים אותם לפחות, אבל הם לא פותרים את הבעיה, זה פתרונות הניתור, הריגול, אני יכול להיכנס לך לתוך האפליקציות ולקרוא כל מילה שאתה כותב, ולנתר את זה
סער חלק:
 הפתרון היותר בריא פשוט וקל – זה בעצם דחיית הגיל, הגענו ל-6
סער חלק:
7 שזה לא טוב
סער חלק:
 אף גורם מקצוע לא אמר שזה תקין ממה שאני מכיר
סער חלק:
      בנוסף, בשקף הבא, הדבר השלישי הוא בעצם הנושא של החקיקה הרחבה יותר שאנחנו רוצים לקדם
סער חלק:
 דובר כאן על נושא של הארכת גיל
סער חלק:
 בעצם, העברת האחריות לתכנים לאתרים הפוגעניים, לאפליקציות שהם מחויבים להארכת גיל
סער חלק:
 חקיקה כזו בוצעה, הונחה, כבר הוגשה על ידי מיכל שיר, מיכל וולדיגר, בנוסח שאנחנו קדמנו ביחד איתן
סער חלק:
 החקיקה הזאת לצערי היא רק פלסטר, מכיוון שהחקיקה הזאת שוב מטילה את האחריות - - -
אלי אפללו:
מיכל שיר, או מיכל וולדיגר?
סער חלק:
ביחד
סער חלק:
 אין היום באמת גוף מבחינת משרדי הממשלה שיכול לעקוב אחרי קצב ההתפתחויות כשיש לו את הסמכות לאכוף את הדברים כמו שצריך
סער חלק:
 היום הרבה יושב על משרד התקשורת, משרד התקשורת הוא יותר עוסק בתשתיות באופי שלו ובדרג המקצועי שלו מאשר בדבר הזה
סער חלק:
 יושבת כאן נציגת טיק טוק ישראל, שתציג גם – לירון מקשרי ממשל
סער חלק:
 טיק טיק הסירו ברבעון האחרון של 2023, 20 מיליון חשבונות של ילדים מתחת לגיל 13 מהאפליקציה, אבל זה וולונטרי לחלוטין
סער חלק:
 בישראל המצב היום גרוע מאוד
סער חלק:
 74% מהילדים עם טיק טוק מתחת לגיל 12
סער חלק:
 טיק טוק אומרים שאנחנו לא רוצים שם את הילדים, כי זה לא טוב להם, ואין שום חקיקה, אפילו נראית לעין בכיוון הזה
סער חלק:
 אין שום משרד שיכול לעשות ושום דבר
סער חלק:
 המלצה קצרה למשרד המשפטים, שבעצם כבר הייתה ועדה, ועדת דוידי, יש לה מסקנות מגובשות ונחרצות איך בדיוק, יש תזכיר חוק כבר קיים, תזכיר חוק השירותים הדיגיטליים שפשוט צריך לקחת את התזכיר החוק הזה, ליישם אותו כמה שיותר מהר, מסקנות ועדת דוידי, להקים את הגוף הזה, כי זה הדבר היחיד שיכול לתת מענה רחב לאורך זמן לאכיפה של הדברים ולרגולציה נוספת במידת הצורך ולהשוות את המצב לעולם
סער חלק:
 בעולם, המצב מאוד מתקדם
סער חלק:
 אנחנו חייבים להדביק את הקצב
סער חלק:
 תודה רבה
אלי אפללו:
אני פונה למשרד המשפטים
אלי אפללו:
 לפחות לתת לנו התייחסות לדברים שנאמרו פה
אלכסנדר צינקר:
אני ממחלקת הסייבר, פרקליטות המדינה
אלכסנדר צינקר:
 אני פחות אוכל לתת מענה לזה
אלכסנדר צינקר:
 אולי אם יש נציגה של ייעוץ וחקיקה
אלי אפללו:
נתחיל עם הסייבר
אלכסנדר צינקר:
אפתח ואומר מבחינת מחלקת הסייבר בפרקליטות, אנחנו עובדים בשלושה מסלולים, בכל מה שקשור להגנה על ילדים, על קטינים במרחב המקוון
אלכסנדר צינקר:
 יש לנו את המסלול שהוא מסלול האכיפה, של הגשת כתבי אישום בגין עבירות שמתרחשות במרחב המקוון
אלכסנדר צינקר:
 אנחנו עובדים בשיתוף פעולה
אלכסנדר צינקר:
 מחלקת הסייבר ספציפית עובדת עם 105 מצד החקירות של 105, ואנחנו מגישים כתבי אישום על פגיעות מיניות במרחב המקוון
אלי אפללו:
כמה כתבי אישום כאלה נתתם ב-2023?
אלכסנדר צינקר:
אני יכולה להגיד רק על מחלקת הסייבר, כי זה התחום שלנו מול 105, אנחנו מדברים על סדר גודל של 15 כתבי אישום
אלכסנדר צינקר:
 כשאני אומרת 15 כתבי אישום, זה לא 15 נפגעים, כי כתבי האישום שלנו נעים בין נפגעים ובודדים לעשרות של נפגעים בכל כתב אישום, כך שאפשר לדבר על כמעט כמאה נפגעים בשנה שהם מתוך כתבי האישום שלנו
אלי אפללו:
אני פשוט לא יודע למדוד את זה
אלי אפללו:
 לדעתך, זה הרבה? מעט?
אלכסנדר צינקר:
כל כתב אישום כזה הוא כתב אישום אחד יותר מדי
אלכסנדר צינקר:
 בשנה הקודמת היו לנו 13 כתבי אישום, אז גדלנו במספרים
אלכסנדר צינקר:
 המסלול השני שאנחנו עוסקים בו והוא מאוד רלבנטי בכלל לעבודה שלנו, אבל בעיקר רלבנטי מאז "חרבות ברזל", זה מסלול אכיפה אלטרנטיבית שזה הסרת תכנים
אלכסנדר צינקר:
 מחלקת הסייבר היא הגוף האמון שעובד מול הרשתות החברתיות
אלכסנדר צינקר:
 אנחנו מדברים על מסלול וולונטרי לחלוטין, שאנחנו פונים לרשתות החברתיות, מבקשים הסרות תכנים של תכנים פוגעניים
אלכסנדר צינקר:
 תכנים של הסתה לטרור, ואנחנו עדים לעלייה משמעותית
אלכסנדר צינקר:
 בהפצות של התכנים האלה, אני יכולה לדבר על בערך סדר גודל של עלייה של כמעט 12 אלף בקשות בחודש מעל לממוצע שלנו
אלכסנדר צינקר:
 פרסמנו גם באתר
אלכסנדר צינקר:
 יש לנו נתונים של מיהן הרשתות החברתיות מולן אנחנו פועלים
אלכסנדר צינקר:
 נתוני בקשות והסרות, אז אנחנו בהחלט איזושהי הצלחה
אלכסנדר צינקר:
 אני יכולה להגיד שמאז אוקטובר, ועד ה-17 בפברואר 2024, הוגשו מעל ל-47 אלף דיווחים על תכנים מסיתים
אלכסנדר צינקר:
 אנחנו עדים לשיתוף פעולה מוצלח מאוד עם הרשתות החברתיות
אלכסנדר צינקר:
 המסלול השלישי שאנחנו עוסקים בו, במיוחד בחודש הזה, אבל גם בשוטף, זו פעילות הסברה
אלכסנדר צינקר:
 אז במהלך חודש גלישה בטוחה, העלינו דרך הרשתות החברתיות של משרד המשפטים ופרקליטות המדינה, טיפים, בעיקר כפרקליטות יותר מונגשים להורים ולא לבני נוער, כי אני לא רואה בני נוער עוקבים אחרי העמודים של פרקליטות המדינה
אלכסנדר צינקר:
 אבל אנחנו בעיקר פונים להורים, למורים, כיצד להגן על הילדים ברשת
אלכסנדר צינקר:
 כשאני מדברת על להגן, אני מתחילה מהדברים הבסיסיים של העדפות בתוך מכשיר הטלפון, סינון תכנים בתוך הרשתות החברתיות, הגבלת תכנים, טיפים איך להימנע במיוחד בתקופה של "חרבות ברזל", איך להימנע מפייק ניוז, איך לזהות פייק ניוז, המשמעויות של הדברים האלה
אלכסנדר צינקר:
 ואנחנו גם רואים כניסות רבות מבחינת הורים לאתרים, גם מקבלים פידבקים טובים גם מהשותפים שלנו לדבר הזה
אלכסנדר צינקר:
 זה בעיקר שלושת המסלולים העיקריים שאנחנו עוסקים בשוטף
עדית ריס:
אני מהמחלקה למשפט ציבורי חוקתי בייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים
עדית ריס:
 הנושא הוא באמת גלישה בטוחה ומוגנות של ילדים ברשת
עדית ריס:
 בהקשר הזה גם מהדיון פה עולה יש מענה בכמה כיוונים
עדית ריס:
 קודם כל יש כלים לסינון  תכנים שהם כלים קיימים, ויש מהלכים להגברת המודעות בעיקר של ההורים לכלים האלה, אבל זה כלים שקיימים היום בסלולר
עדית ריס:
 יש את מוקד 105
עדית ריס:
 כמו שמחלקת הסייבר תיארו, יש את המסלול הוולונטרי שפועל הרשתות החברתיות להסרת תכנים שמהווים עבירה, והוא מאוד מוצלח, פועל בהצלחה
עדית ריס:
 וכל מה שקשור לחקיקה
עדית ריס:
 צריך להבין שחקיקה, רגולציה של רשתות חברתיות זה משהו שחורג הרבה מעבר לנושא הקטינים, מדובר ברשתות בין-לאומיות
סער חלק:
אני רק אעיר אדוני, שההתייחסות שלהן מאוד חשובה
סער חלק:
 אנחנו חייבים לקדם את הנושא
סער חלק:
 אני רק מודה לך, אדוני, על ההתייחסות לדבר החשוב הזה של ועדת דוידי, ואנחנו נשמח אם הוועדה בתור ועדה תוכל לסייע ולקדם את החקיקה המלאה
עדית ריס:
שוב אני אומרת, כל מה שקשור לחקיקה ורגולציה ברשתות חברתיות, קודם כל, זה הרבה מעבר לסלולר, וזה משהו שחורג הרבה מעניין הקטינים
עדית ריס:
 זה משהו שכל הזמן נמצא בבדיקה
אלי אפללו:
השאלה אם החקיקה הקיימת מספקת
אלי אפללו:
 נשאלה שאלה לגבי ועדת דוידי, מה המסקנות, ומה המשך התהליך?
עדית ריס:
שוב, ועדת דוידי עסקה במשהו הרבה יותר רחב בעניין של מוגנות וגלישה ברשת, זה גם לא בהכרח רגולציה ממשלתית