GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רונית אנדוולט:
לא, חלק מקבלים
רונית אנדוולט:
 יש בעיה הרבה פעמים באוכלוסיות שלא מוכרות לרווחה ומגיעות אלינו מכל מיני כיוונים, כמו אוכלוסיית נשים פלסטיניות שנשואות לגברים בדואים נישואים שניים, ששם אנחנו שומעים שיש מצוקה
רונית אנדוולט:
 יש כל מיני איים שחורים שאנחנו מנסים לטפל בהם בכל מיני דרכים, אם זה דרך קישור למשרדי ממשלה רלוונטיים ואחרים, ובעיקר אנחנו עובדים הרבה מאוד עם המלונות לראות שהאספקה של המזון שמסופקת לאוכלוסייה תהיה בריאה, מותאמת לאנשים שיש להם ילדים, שיש להם צליאק או אלרגיה למזון
רונית אנדוולט:
 כבר היו לנו מקרים של תגובות אלרגיות, אז חשוב לראות שזה נעשה כמו שצריך
רונית אנדוולט:
      היום יש לנו ישיבה עם משרד התיירות כדי לראות שלפחות המפונים שמגיעים למלונות יזכו בכל המזון המתאים להם מבחינה בריאותית
רונית אנדוולט:
 זה גם אתגר מורכב בעת הזאת, כשאנשים נעקרים מהבתים שלהם, לוודא שלא תיווצר בעיה תזונתית או רפואית בעקבות המעבר למלון עבור קשישים ואחרים
יוסף טייב:
כידוע, ישיבת הוועדה מוקלטת, משודרת בפרוטוקול, וגם שידורי הישיבה יפורסמו באתר האינטרנט של הכנסת
יוסף טייב:
 ככל שאלו עניינים הנוגעים לקטינות ולקטינים, שיש חשש שעברו הטרדה מינית או פגיעה מינית, עבירת אלימות או עבירת התעללות, שיעלה דבר שיש בו לייחס להם עבירה או מקשר אותם לבדיקה, טיפול או אשפוז פסיכיאטרי, לטיפול והשגחה של עובד סוציאלי והתאבדות או הליך פלילי המתנהל בבית המשפט, חל איסור על פרסום פרטים מזהים שלהם, ולכן הם לא יצולמו או יוקלטו, ולא ייכללו פרטים מזהים שלהם בפרוטוקול הדיון
יוסף טייב:
      כמו כן, בגלל רגישות הנושאים הצפויים לעלות בישיבה זו, אני קובע כי בהתאם לסעיף 120 לתקנון הכנסת, ככל שתהיה בקשה מטעם חבר כנסת, שר או מי מנציגיו, או אם יעלה צורך – והכל לשם הגנה על קטין או חסר ישע – יימחקו מהפרוטוקול המפורסם לעיון הציבור פרטים מזהים של דוברים או קטינים; כמו כן, ככל שהדבר יידרש לבקשת משתתף אחר בישיבה, אם העמדת הפרוטוקול לעיון הציבור עשויה לגרום נזק לו או לזולתו
יוסף טייב:
 כן, בבקשה גברתי
ש.י:
שלום, אני גרה באשדוד
ש.י:
 יש לי חמישה ילדים בבית, אין להם בית ספר
ש.י:
 הבן הגדול שלי בן 32 בעזה
ש.י:
 חודש לא ראיתי אותו ולא שמעתי ממנו
ש.י:
 לא מספיק מה שמקבלים, מאוד קשה
יוסף טייב:
אני מבין שהילדים לא מקבלים את האוכל בבית הספר
ש.י:
אין בית ספר
ש.י:
 הם לא בבית ספר, הם בבית
ש.י:
 הם אפילו לא יוצאים, לא זזים, כי יש אזעקות כל שנייה
ש.י:
 לפעמים נופל טיל, לפעמים כיפת ברזל תופסת אותו
ש.י:
 הם לא יצאו מהבית כבר חודש
ש.י:
 יש לי סוכר ולחץ דם, אני לא הולכת לקנות תרופות, כי כל שנייה הם מתקשרים: אימא, אימא
ש.י:
 תחשבו עלינו, שנשמע עכשיו בעזרת השם – אתמול קיבלתי כרטיס של 460 שקל
יסמין פרידמן:
לחודש
ש.י:
בחודש
יסמין פרידמן:
תחשבו כמה זה היה עוזר לה, אם כרגע במקום הארוחה, היו מוסיפים לכרטיס שלה את הכסף שלא ניתן בארוחות לילדים
יסמין פרידמן:
 זה הכי פשוט, המנגנון הכי יעיל
יסמין פרידמן:
 אני לא מבינה למה לסבך דברים
ש.י:
נכון, חמישה ילדים
תמי סלע:
בבקשה לא לצלם אנשים פרטיים
יוסף טייב:
יסמין, יש גם את המנגנון שעובד דרך הרשויות ומשרד הפנים, גם שם אפשר לעשות תוספת תקציבית מתוך זה ולהעביר – מתוך כרטיס המזון
יסמין פרידמן:
אין יותר פשוט מזה, יש כרטיס מזון, רק צריך להטעין אותו – זהו, רק הטענה
יסמין פרידמן:
 לעדכן הטענה וזהו פתרנו את הבעיה
יוסף טייב:
מרכז השלטון המקומי נמצא אתנו בזום? רות דיין מדר ירדה
אפרת פילזר ביזמן:
הקשבתי רוב קשב לדיון המאוד מאוד חשוב הזה
אפרת פילזר ביזמן:
 זה נושא כל כך רחב, יש לו כל כך הרבה היבטים משמעותיים, ונדמה לי שהצלחנו להעלות פה כל מיני דברים, אבל אולי צריך לעשות מעט סדר בדברים
אפרת פילזר ביזמן:
 יש את התכנית הכללית, שהיא תכנית חשובה, ושכנראה יש בה כל מיני בעיות כבר מהעבר, והיו דיונים קודמים, וצריך לקדם אותה, כי זה לטווח הארוך; ויש את המצב היום – מצב החירום, שאם התכנית קודם היתה לא לגמרי ברורה, עכשיו במצב החירום היא עוד הרבה פחות ברורה, כי יש עוד המון המון משתנים שנכנסו ושצריך להתמודד איתם, וזה מעורר קושי
אפרת פילזר ביזמן:
      יש לנו שתי אוכלוסיות של ילדים שצריך להתייחס אליהן: יש את האוכלוסיות המוחלשות, שהבעיות שהיו להן קודם נשארו גם עכשיו, אז צריך לעזור להן ולמצוא להן פתרונות
אפרת פילזר ביזמן:
 בנוסף לבעיות שהיו להם קודם, עכשיו יש להם בעיות שהם זזו מקום, הם לא נמצאים באותה תכנית לימודים, הם לא נמצאים באותה רשות מקומית, וצריך לעזור להם מהבחינה הזאת
אפרת פילזר ביזמן:
      האוכלוסייה הנוספת שיש לנו היא האוכלוסייה של הילדים באופן כללי, אותה אוכלוסייה של ילדים מפונים, שעכשיו גם הם נמצאים במקום אחר
אפרת פילזר ביזמן:
 אולי קודם היתה להם הארוחה הקבועה שהם יכלו לקבל – אם זה במערכת החינוכית, ואם זה בבית שהיה מסודר, ואם זה בישוב שהיה מסודר; ועכשיו הם עברו למקום אחר ואין להם את זה
אפרת פילזר ביזמן:
 נוסף לזה שהם במקום חדש, אין חוגים, יותר קשה להיות בחוץ
אפרת פילזר ביזמן:
 כל הדברים האלה מובילים להרגלי אכילה לא נכונים ולפגיעה בתזונה
אפרת פילזר ביזמן:
 כמו שנאמר כאן כבר קודם, ילד רעב זה ילד שקשה לו, זה ילד שלא משתף, זה ילד שלא עובר טיפול רגשי, כל הבעיות כולן
אפרת פילזר ביזמן:
      כדי להתאים את הטיפול הנכון ולתת את המענה הנכון לכל ילד ולכל צורך שלו, אנחנו חייבים להישען על איזה שהם נתונים, ושמענו שוב ושוב ושוב ושוב מכל הגורמים, שיש קושי לקבל נתונים אחרים
אפרת פילזר ביזמן:
 למה אני מתכוונת? יש את מערכת החינוך שנותנת מענה מסוים ילדים שצריכים לקבל את הארוחה בבית הספר, שהוא מענה מאוד חשוב
אפרת פילזר ביזמן:
 הם צריכים לקבל, כי אולי ההורים שלהם לא יכולים לדאוג להם, כי זאת ההזדמנות שלהם
אפרת פילזר ביזמן:
 יש ילדים שבאים מהמצוקה, שדווקא הרווחה רואה אותם, והרווחה נשענת על נתונים הרבה פעמים מהרשויות המקומיות
אפרת פילזר ביזמן:
 צריך לתכלל את הנתונים האלה, צריך לקבל את הנתונים מכל הגורמים האלה
אפרת פילזר ביזמן:
 יכול להיות שהרעיון שהועלה פה יכול להיות נכון לחלק מהילדים, אבל צריך להסתכל על התמונה הרחבה, אנחנו צריכים לראות את כולם, לא רק ילדים מסוג מסוים, אלא גם את הילדים שאולי קשה להם עכשיו ולא היה קשה להם קודם, וגם הם צריכים את אותה ארוחה חמה
אפרת פילזר ביזמן:
      הוועדה צריכה לצאת מפה בקריאה לקבל את הנתונים מכל הגורמים, ואת הנתונים האלה צריך לסנכרן ולשלב, ואז נוכל גם לתת את הפתרונות המיטביים, כי יכול להיות שיש כסף שיכול להיות שצריך להעביר אותו, אבל אנחנו לא יודעים איך לעשות את זה, כי חסר לנו הבסיס
אפרת פילזר ביזמן:
 אני לא זאת שאומרת את זה, מרכז המחקר והמידע כבר בדוח הקורונה ידע שיש בעיות, אז עכשיו זה עוד הרבה הרבה יותר מסובך
אפרת פילזר ביזמן:
      אז בואו נסתכל על הרגע הזה שאנחנו צריכים את הנתונים של עכשיו מה קורה במלונות, והנתונים האלה יוכלו גם לשרת אותנו קדימה כדי שנעשה את התכנית אחר כך, שתהיה נכונה יותר גם לשעת שגרה וגם לשעת חירום
אפרת פילזר ביזמן:
 הבקשה שלנו שתצא מכאן קריאה מסודרת לקבל נתונים מכל הגורמים הרלוונטיים – מהרווחה, מהרשויות ומהחינוך
לזכויות הילד):
      אנחנו נסכם
לזכויות הילד):
 קודם כל תודה רבה לחברי חבר הכנסת יוסף טייב ולכל הצוות שלו, וגם לחברת הכנסת יסמין פרידמן שהזמינה את הדיון
לזכויות הילד):
 זה דיון מאוד מאוד חשוב
לזכויות הילד):
 לצערי, קיבלנו תמונה לא טובה
לזכויות הילד):
 קיבלנו תמונה שמשרדי הממשלה לא תמיד יש להם את כל הנתונים, ולא תמיד רואים את המטרה לנגד עיניהם – לצערי אני אומר את זה
לזכויות הילד):
      עשיתי חשבון קטן, והתברר לי מתוך ה-650 מיליון שתוקצבו, אם אנחנו מחלקים במספר התלמידים ואם אנחנו מחלקים במחיר הארוחה, תוקצבו שלושה חודשים בלבד, זה המספר
לזכויות הילד):
 את זה לא ידעו להגיד לנו, משום מה
לזכויות הילד):
 זאת אומרת, אנחנו מדברים על מספרים, שכנראה תוקצבו בחסר ולא אמרו לאף אחד, ומשום מה גם אף אחד כנראה לא הבין אותם
לזכויות הילד):
 צריך גם להסתכל על המספרים, אנחנו נמצאים במן קיצוניות
לזכויות הילד):
 החברה הישראלית נחשבת לחברה שיש בה שפע, מצד אחד
לזכויות הילד):
 מצד שני, יש פה ילדים שישנים רעבים, ואם אין לחם, אין תורה
לזכויות הילד):
 מספרים מדהימים
לזכויות הילד):
 כשאני שומע, או לפחות קורא ואנחנו גם יודעים, שלמעלה מ-2
לזכויות הילד):
6 מיליון טון נזרקים לפח בשווי של 20 מיליארד שקל, זה משהו שהוא באמת לא נתפס
לזכויות הילד):
 אנחנו גם משלמים פעמיים, זאת גם ההטמנה
לזכויות הילד):
 על כל טון אנחנו משלמים בערך 300 שקל הטמנה
לזכויות הילד):
 אם תעשו את החשבון, זה פשוט לא יאומן
לזכויות הילד):
      נושא הדיון היה תזונה לילדים בזמן חירום, ויש לנו פה מסקנות – אני אקריא אותן:     הוועדות רוצות להבטיח שהילדים הזכאים לתזונה, יקבלו אותה גם בזמן חירום עקב המלחמה, כשהם מחוץ לבתי הספר
לזכויות הילד):
 כרגע רק כ-50% מהתלמידים הזכאים מקבלים תזונה
לזכויות הילד):
      בשנת 2023 מפעל ההזנה של משרד החינוך מקיף 450,000 תלמידים בשלוש תכניות
לזכויות הילד):
 סך כל התקציב להזנה בשנת 2023 הוא 650 מיליון ש"ח, מחיר הארוחה עומד על 24 ש"ח
לזכויות הילד):
      יש לצרף גם את הילדים במעונות יום שיקומיים עד גיל שלוש
לזכויות הילד):
 יש גם הזנה לחינוך הטכנולוגי
לזכויות הילד):
 היתה גם תכנית להזנה בבתי ספר תיכוניים נוספים ל-20,000 תלמידים, אך היא לא התקבלה ולא ניתן לה תקציב
לזכויות הילד):
      משרד האוצר מסר לוועדה, שהתקציב להזנה כבר נוצל ואין עודפים לחלוקה
לזכויות הילד):
 לפי החשבון שעשינו, זה היה מיועד לשלושה חודשים, אז כנראה שהוא תוקצב בחסר, ואם היתה המלחמה ולא הכול סופק, זה נשמע אבסורד שכרגע אין תקציב או שנגמר התקציב
לזכויות הילד):
      משרד הרווחה עם הקרן לידידות יצא במיזם של 70 מיליון ש"ח לחלוקה למפונים, 60% ממנו למזון
לזכויות הילד):
 עקב מצב החירום, המשרד הקציב מידית שישה מיליון והוגדל ל-20 מיליון, בחלקו למזון, ועוד 52 מיליון ש"ח תמיכה בעמותות
לזכויות הילד):
 המשרד פועל במיזמים נוספים ודרש תקציב נוסף מהאוצר
לזכויות הילד):
 המשרד ביקש נתונים ממשרד החינוך על משפחות הזקוקות להזנה
לזכויות הילד):
 הערת ביניים, אני יודע שמשרד הרווחה והעומד בראשו השר עושים כמיטב יכולתם בנושא הזה בתקופת המלחמה, ויישר כוח על כך
לזכויות הילד):
      המשפחות הזכאיות קיבלו כרטיס מזון על סך 500 ש"ח בחודש אוקטובר, חודש המלחמה
לזכויות הילד):
 התקציב לא נוצל
לזכויות הילד):
 זה פשוט אבסורד, מצד אחד צריכים; מצד שני, תקציב לא נוצל
לזכויות הילד):
 צריכים לעשות את החשבונות האלה, למה לא נוצל
לזכויות הילד):
 מחיר זריקת המזון – 20 מיליארד ש"ח, השקעה של 900 מיליון בהצלת מזון תפתור את בעיית הביטחון התזונתי, ואמרתי גם את בעיות ההטמנה
לזכויות הילד):
      מסקנות הוועדה:
לזכויות הילד):
אי ביטחון תזונתי הוא דבר קריטי למדינה בכלל, ולא רק לתלמידים
לזכויות הילד):
 יש לשאוף לביטחון תזונתי למדינה
לזכויות הילד):
הוועדה מברכת את מפעל ההזנה, ומקווה להחיל אותו על כל התלמידים הנזקקים
לזכויות הילד):
הוועדות דורשות ממשרד החינוך להביא להן תכנית, איך כל התלמידים הזכאים יקבלו הזנה
לזכויות הילד):
הוועדות מבקשות לתת את כרטיס המזון על סך 500 ש"ח למשפחות הזכאיות גם במקומות הפינוי
לזכויות הילד):
 הוועדות דורשות שכסף שלא נוצל עבור מפעל ההזנה יוחזר למפעל ההזנה
לזכויות הילד):
 הוועדות לא מוכנות לקבל את הודעת משרד האוצר, לפיה תקציב ההזנה לשנה זו כבר מוצה ובוצע ואין עודפי תקציב לחלוקה
לזכויות הילד):
 הוועדות דורשות ממשרד האוצר עוד היום נתונים משנה שעברה ומשנה זו: כמה היה התקציב להזנה, איפה בוצע, באיזה רשויות מקומיות התקיים, ובאילו היה אמור להתקיים ולא התקיים
לזכויות הילד):
הוועדות התרשמו שאין תכלול בין משרדי הממשלה
לזכויות הילד):
 כל משרד – חינוך, רווחה – פועל בנפרד ואין שיתוף פעולה ושיתוף מידע בין המשרדים כדי להפיק את המיטב והמרב בין המשרדים
לזכויות הילד):
 הוועדות קוראות להם מידית לאגם משאבים, לרכז נתונים, לרכז שינוע מזון, כדי לייעל את הטיפול במזון וחלוקתו לזכאים
לזכויות הילד):
תודה רבה לכולם
יוסף טייב:
 נסיים בברכת "ואכלתם לחמכם לשובע, וישבתם לבטח בארצכם: ונתתי שלום בארץ"
לזכויות הילד):
אמן
יוסף טייב:
הישיבה נעולה
אלי אפללו:
בוקר טוב, קודם כול אני רוצה להתחיל בכך שנתפלל לשלומם של החטופים, ושכולם יחזרו הביתה בשלום
אלי אפללו:
 מתפלל לשלומם של החיילים שנמצאים היום ברצועת עזה, וגם בגבול הצפון
אלי אפללו:
 מתפלל לשלומם, ושכולם יחזרו הביתה בשלום
אלי אפללו:
     היום יש לנו ישיבה מיוחדת של הוועדה לזכויות הילד, בנושא של מענה לתינוקות מאושפזים חסרי עורף משפחתי בישראל
אלי אפללו:
 כמובן בעקבות פניה שהייתה אלינו, של חיבוק ראשון, ואני מאוד מעריך את הפניה שלכם
אלי אפללו:
 אני חושב שאנחנו נקיים דיון מעניין, ונשמע את מה שקורה, או מה המצב
אלי אפללו:
     בכל שנה מאות תינוקות מאושפזים ללא תמיכה משפחתית מספקת, או תמיכה בכלל
אלי אפללו:
 מרביתם נולדו חולים מאוד, ולאורך תקופת האשפוז הם אמנם זוכים לטיפול מסור מצד בית החולים, אך אינם זוכים לקשר אישי, ומגע רך אשר הכרחיים להתפתחותו התקינה של הילד
אלי אפללו:
 זה הנושא היום, אנחנו נשמע את המשרדים ואת הנוכחים שהגיעו לפה
אלי אפללו:
 יהיה לנו גם בזום אני מניח, או שלא?
תמי ברנע:
יש, יש גם מצגת של עמותת חיבוק ראשון
אלי אפללו:
אוקיי, אז אולי נתחיל מהמצגת?
תמי ברנע:
כן
אלי אפללו:
אוקיי, בבקשה
אפרת יסעור:
בוקר טוב לכולם, שמי אפרת יסעור, מנכ"לית עמותת חיבוק ראשון
אפרת יסעור:
 קודם כול אני רוצה להודות לתמי ברנע מזכירת הוועדה, ולאלי דלל יו"ר הוועדה, על ההזדמנות לקיים את הדיון החשוב הזה שרצינו כבר באמת הרבה זמן, אז תודה רבה על ההזדמנות
אפרת יסעור:
     אני רוצה להציג לכם היום את הפעילות שלנו בעמותת חיבוק ראשון, הדיון הוא לא על עמותת חיבוק ראשון, הוא על תינוקות שמאושפזים ללא עורף משפחתי
אפרת יסעור:
 מאחר שאנחנו העמותה היחידה בארץ ששמה לה למטרה לטפל בדיוק בנושא הזה, אז אנחנו רוצים לשתף איתכם היום את הידע שצברנו בנושא
אפרת יסעור:
      עמותת חיבוק ראשון הוקמה בשנת 2004, זאת אומרת אנחנו עובדים כבר קרוב ל-20 שנה
אפרת יסעור:
 בתקופה הזאת טיפלנו בלמעלה מ-3,000 תינוקות, באמצעות 350 מתנדבות ומתנדבים שפרוסים בכל רחבי הארץ
אפרת יסעור:
 אנחנו עובדים בכ-20 בתי חולים, ולמעלה מ-80 מחלקות אשפוז שכוללות כמובן את כל הפגיות, התינוקיות, טיפול נמרץ תינוקות וכו'
אפרת יסעור:
 וגם מחלקות שמגיעים תינוקות אחרי הלידה, תינוקות בגילאים 0-3, שמגיעים לאשפוז במחלקות שונות, כירורגית, אורטופדית, כל אחד לפי המצב שלו
אלי אפללו:
מה זה המספר 2 מיליון?
אפרת יסעור:
ה-2 מיליון זה המחזור השנתי שעל בסיסו אנחנו פועלים, והוא כולו מבוסס על תרומות פרטיות
אלי אפללו:
2 מיליון ש"ח?
אפרת יסעור:
2 מיליון ש"ח לשנה, זה מחזור הפעילות שלנו שמסתמך כולו על תרומות פרטיות
דבי ביטון:
אין שום תקציב מהמדינה?
אפרת יסעור:
נכון להיום אין תקציב מאף משרד ממשלתי, וגם לא מאף גוף ממשלתי
אפרת יסעור:
 אנחנו היינו מאוד שמחים - - -
אלי אפללו:
אתם רשומים ברשם העמותות?
אפרת יסעור:
כמובן, העמותה רשומה ברשם העמותות כבר 20 שנה
אלי אפללו:
ביקשתם תמיכה?
אפרת יסעור:
מספר פעמים ביקשנו תמיכה, לצערנו כל פעם טיעוני תקציב כאלה ואחרים, זה לא הסתייע
אפרת יסעור:
אני רוצה קצת להסביר על הנושא של תינוק נטוש, ותינוק בודד
אפרת יסעור:
 תינוק נטוש אני חושבת שכולם מכירים, בדרך כלל עולה בראש האסוציאציה של תינוק שהשאירו אותו באיזושהי קופסת קרטון, במקום כזה או אחר
אפרת יסעור:
 על אף שהסיפורים האלה מאוד נוגעים ללב, הם מהווים מקרים בודדים ומעטים, ולרוב גם מטופלים מאוד מהר כי מדובר בתינוקות שהם בריאים, והם עוברים לאימוץ או לאומנה
אפרת יסעור:
 גם בהם אנחנו מטפלים אבל לא רק
אפרת יסעור:
     יש עוד הרבה מאוד תינוקות שאנחנו מטפלים בהם, כמו שאמרנו מאות בשנה, כמו למשל התינוקת הזו שנולדה במצב של חולי מאוד קשה, מאושפזת חודשים רבים, ומה שקורה במצבים כאלה זה שלפעמים ההורים במהלך האשפוז הממושך, מבינים שהם לא מסוגלים לגדל את אותה התינוקת, ולאט לאט מתחיל תהליך של נטישה
אפרת יסעור:
 בסופו של דבר של דבר, תינוקת כזו תועבר לאימוץ או לאומנה, אבל במהלך כל הזמן שהיא מאושפזת חודשים ארוכים בבית החולים, היא בעצם לבד למרות שיש לה הורים באופן רשמי, אבל הם בתהליך של נטישה
אפרת יסעור:
     יש גם תינוקות כמו התינוק הזה, שהוא תינוק- - -
אלי אפללו:
איך אתם מגיעים לאותם תינוקות?
אפרת יסעור:
בעמותה שלנו יש צוות של עובדות סוציאליות, שמתקשרות באופן ישיר מול העובדות הסוציאליות שנמצאות במחלקות בבתי החולים
אפרת יסעור:
 אנחנו בנינו איזשהו נוהל עבודה בנינו לבין העובדות הסוציאליות בבתי החולים, שאני אפרט קצת יותר בהמשך, והן מעבירות אלינו את הפניות, אנחנו כמו חמ"ל שמקבל פניות ברמה היום-יומית, יש תינוק פה, יש תינוק שם
אפרת יסעור:
 אנחנו מבינים את הסיטואציה, ואנחנו מרכיבים לו תוכנית תמיכה בהתאם למצבו ולמשך האשפוז שלו
אפרת יסעור:
     אני רוצה לסבר את האוזן, להראות לכם תינוקות למשל, שאנחנו מטפלים בהם בתקופה הנוכחית, מתוך כמה עשרות תינוקות בחרתי כמה דוגמאות
אפרת יסעור:
 למשל, תינוקת לאם יחידנית שהגיעה למיון בהתקף פסיכוטי, הגיעה האמא עם התינוקת ביחד איתה
אפרת יסעור:
 האמא מיד לאשפוז, התינוקת היא אמנם בריאה, אבל היא מתאשפזת ביחד עם האמא, אבל אין מי שיהיה איתה
אפרת יסעור:
 תינוקת בת שנה פלוס, שאי אפשר להוריד ממנה את העיניים לרגע
אפרת יסעור:
      אז לשאלתך, עובדת סוציאלית מרימה אלינו טלפון, ואנחנו ממש במצבים כאלה במיידי, תוך פחות משעה כבר תהיה שם מתנדבת, ומאותו הרגע מתנדבות סביב השעון עד שהתינוקת הזו תשוחרר
אלי אפללו:
סליחה רגע, פשוט במשפט האחרון שאמרת, אותה תינוקת שהאמא מאושפזת
אלי אפללו:
 אתם לוקחים אותה? נשארים איתה בבית החולים? איך זה עובד?
אפרת יסעור:
אז אני אלך לדוגמא אחרת, כי זאת תינוקת בריאה
אפרת יסעור:
 ניקח דוגמא לתינוקת שהגיעה עם פגיעת ראש, נפלה מהידיים של אמא שלה
אפרת יסעור:
 סיפור עצוב של אמא שנשארה עם 2 תאומות קטנטנות בבית, אבא במילואים כבר חודשיים
אפרת יסעור:
 התינוקת נפלה מידיה, מגיעה עם פגיעת ראש
אפרת יסעור:
 האמא במצב רגשי מאוד קשה, אנחנו לא יכולים לקחת את התינוקת, היא מאושפזת
אפרת יסעור:
 אז אנחנו פה לתת יד, יש לתינוקת הזאת הורים, אבל הם שניהם לא במצב כרגע לטפל בה, ואנחנו ניכנס לשם, ניתן יד, נחליף את ההורים לצד מיטת התינוקת עד שההורים שלה יוכלו להגיע למצב שהם יכולים לטפל בה בחזרה
אלי אפללו:
אבל כשהתינוקת היא בריאה, והאמא חולה ונמצאת ליד מיטתה, איך הטיפול נעשה, אי אפשר לקחת את הילדה מהאמא
אפרת יסעור:
נכון, אז המקרה הזה של תינוקת בריאה הוא מקרה חריג
תמי ברנע:
אבל הושארה בבית החולים
אפרת יסעור:
אבל מה שקרה במצב כזה, היא הושארה בבית החולים, כי אין מענה
תמי ברנע:
היא הושארה באותה מחלקה?
אפרת יסעור:
לא, היא לא יכולה להתאשפז במחלקת- - -
תמי ברנע:
פסיכיאטרית
תמי ברנע:
 היא אושפזה במחלקה אחרת?
אפרת יסעור:
כן, היא אושפזה במחלקה אחרת לגמרי, אני אתן לך דוגמא של תינוק שמגיע ממצב של אלימות במשפחה, מצב מאוד לא טוב, פגיעת ראש קשה
אפרת יסעור:
 ההורים במעצר, גם זה מצב שמרימים אלינו טלפון ואנחנו נגיע תוך שעה
אלי אפללו:
אני אשאל שאלה יותר קשה, אתם נמצאים במקום המדינה או במקום מחלקת הרווחה ברשות? איך זה נעשה? כי אני רוצה להבין לרגע, כי אני חושב שישנה מדינה, ישנן מערכות, ישנה מחלקת רווחה, ישנן רשויות מקומיות, ובעצם נוצר איזשהו חלל ואתם נכנסים לתוכו, או שהן לא מספיקות, והן צריכות גם את העזרה שלכם
אפרת יסעור:
אז אני אסביר, אני חושבת שההגדרה הכי נכונה זה שנוצר איזשהו חלל
אפרת יסעור:
 כי מה שקורה, אותם תינוקות שמאושפזים, מערכת הבריאות תיתן להם את המענה הטוב והמסור ביותר שהיא יכולה לתת מבחינה רפואית
אפרת יסעור:
 טיפול רפואי, הזנה, תרופות וכו'
אפרת יסעור:
     מערכת הרווחה, היא תיכנס לתמונה ברגע שהתינוק ישתחרר מבית החולים
אפרת יסעור:
 אם זה תינוק שצריך להגיע לאומנה או לאימוץ, ידאגו לו ברגע שהוא שוחרר מבית החולים
אפרת יסעור:
 אנחנו נכנסים בחור הזה שבין הרגע שבו הוא זוהה כתינוק שיש לו איזושהי בעיה, ועד שהוא יקבל את המענה מחוץ לבית החולים
אפרת יסעור:
 בתוך בית החולים המענה שבית החולים יכול לתת לו הוא רק רפואי, ואם נסביר מה המענה שאנחנו נותנים, זה המענה הרגשי
אפרת יסעור:
     אנחנו מדברים על תינוקות שמאושפזים שבועות וחודשים ארוכים
אפרת יסעור:
 זה אף פעם לא נעים להיות מאושפז לבד בכל גיל, אבל כשמדובר בתינוק, זה ממש פגיעה בהתפתחות התקינה שלו, בהתפתחות הבריאותית שלו
אפרת יסעור:
 הוא צריך לייצר קשר עין, צריך לדבר איתו
אפרת יסעור:
 אז צוות המתנדבות שאנחנו מרכיבים, זה תמיד יהיה צוות של 4-5 מתנדבות מקסימום, שמגיעות פעמיים בשבוע כל אחת, לשעות ארוכות, ויוצרות קשר
אפרת יסעור:
     נבנה קשר עם בסיס של אמון, של תקשורת, של שיח
אפרת יסעור:
 כל מה שאמא הייתה עושה בבית כדי שהילד שלה יתפתח, ולא רק ישכב ככה, יגדל ויעלה במשקל, אלא גם יתפתח מכל שאר הבחינות
אפרת יסעור:
 זה מה שעושות המתנדבות שלנו בעמותה, וזה מענה שלא קיים בבתי החולים
אפרת יסעור:
 הצוות בטיפול הנמרץ לא יכול לעזוב הכול ולשבת, לשחק עם תינוק, לשוחח איתו, לפתח לו כישורים מוטוריים
אפרת יסעור:
     אם ניקח את הדוגמא, פה אנחנו רואים תינוקת שהיא כבר היום בת שנה ושבעה חודשים
אפרת יסעור:
 היא מאושפזת מיום היוולדה, והיא מטופלת על ידי מתנדבות העמותה בבית החולים מיום היוולדה, כבר למעלה משנה וחצי
אפרת יסעור:
 רוב הזמן היא בטיפול הנמרץ כי היא עוברת ניתוחים חוזרים
אפרת יסעור:
 יש שם סיפור קשה של אמא יחידנית שאחרי כמה חודשים פשוט נאלצה ללכת להתפרנס, אחרת לא יהיה אוכל, והיא צריכה לצאת לעבודה כל יום
אפרת יסעור:
     המתנדבות שלנו מגיעות מ-6:00 עד 18:00, מגדלות את התינוקת הזאת בבית החולים, ואותה אמא מגיעה וישנה בבית החולים כבר למעלה משנה, אלה הם חייה
אפרת יסעור:
 דבר בסיסי, להוציא את התינוקת הזאת החוצה, לראות אור יום, למשש פרח
אפרת יסעור:
 זה דברים שכל ילד שיש לו הורים שיכולים להיות איתו, בין אם זה בבית או בבית החולים, חווה
אפרת יסעור:
 ובית החולים לא יכול לספק מענה כזה, גם לא מערכת הרווחה, אין למערכת הרווחה כלים בתוך בית החולים, חוץ מלקרוא לנו שנבוא ונסייע
אפרת יסעור:
     וכמובן יש את הנושא הבריאותי, המתנדבות שלנו עוברות הכשרה, על ידי מרפאות בעיסוק, ופיזיותרפיסטיות, כדי לעבוד עם התינוקות
אפרת יסעור:
 פה אנחנו למשל רואים ממש עבודת צוות של תינוקת שצריך ללמד אותה קצת להזיז את הראש, צריך לגמול אותה מזונדה, ללמד אותה הרגלי יניקה מבקבוק
אפרת יסעור:
 זה משהו שבדרך כלל ההורים עושים בבית החולים אם הם נמצאים שם
אלי אפללו:
דרך אגב, מה מגבלת הגיל?
אפרת יסעור:
מגבלת הגיל שאנחנו מטפלים?
אפרת יסעור:
אנחנו מטפלים לרוב בגילאים 0-3
טלי שץ:
לידה עד 3 שנים
אפרת יסעור:
כן, לידה עד 3 שנים, לפעמים אנחנו מטפלים גם בגילאים מבוגרים יותר
אפרת יסעור:
 כרגע במלחמה אנחנו מטפלים גם בפצועי מלחמה בכל גיל
אפרת יסעור:
 טיפלנו גם בילדים פצועי מלחמה שהגיעו עקב המצב הקשה, ממש בלי הורים, לבד
אפרת יסעור:
 ילדה בת 6 למשל, שהגיעה לאסף הרופא אחרי שפונתה מהממ"ד פצועת ירי
אפרת יסעור:
 הגיעה לבד לגמרי, אז כמובן שילדה בת 6 פצועת ירי לא יכולה להיות לבד בבית החולים
אפרת יסעור:
     אני רוצה להגיד משהו על הנושא של מי הן המתנדבות שמטפלות, כי זה חלק חשוב מאוד מהדיון הזה
אפרת יסעור:
 אצלנו בעמותה, המתנדבות כולן רשומות במערך המתנדבים של בית החולים, מה שאומר שהן עוברות סינון מאוד קפדני, גם על ידנו, וגם על ידי קב"ט בית החולים ורכזת מתנדבי בית החולים
אפרת יסעור:
 הן עוברות חיסונים, מוודאים שהן בריאות, כשירות פיזית ונפשית
אפרת יסעור:
     הן עוברות הכשרה ופיקוח על ידי צוות עובדות סוציאליות בעמותה, וכמו שאמרתי גם הדרכות על ידי נשות מקצוע מכל התחומים
אפרת יסעור:
 זאת נקודה חשובה, מכיוון שכשנוצר וואקום כזה, וצורך של מאות תינוקות בשנה שצריכים לקבל טיפול כזה ותמיכה, ואין מי שיעשה את זה, אז נכנסים כל מיני גופים
אפרת יסעור:
 בבתי החולים פועלים היום גם ארגונים קטנים, ארגוני חסד של אנשים שבאמת ליבם מאוד רחב
אפרת יסעור:
 וכמו שכולנו רואים ויודעים, עם ישראל, יש לו לב ענק
אפרת יסעור:
      אבל לטפל בתינוק כזה שהוא מאוד חולה ונטוש, זה סיפור מורכב, לא מספיק לב רחב
אפרת יסעור:
 אני רוצה לציין אולי חלקכם מכירים, היה מקרה בשערי צדק שהיה לאחרונה, של מתנדבת שהגיעה מארגון קטן, לא מוכרת ולא ידועה
אפרת יסעור:
 הייתה במרבה הצער לא בריאה בנפשה, וניתקה תינוק מצינורות ההזנה שלו
אפרת יסעור:
 זה מקרה שקרה בשערי צדק, הם למדו שם את הלקח
אפרת יסעור:
 הם לא עבדים יותר עם מתנדבים שלא רשומים, עברו סינון, עברו הכשרה, עברו פיקוח
אפרת יסעור:
 לצערי זה לא המצב בכל בתי החולים בארץ, וזה חלק מהסיפור שצריך לדבר עליו
אפרת יסעור:
      קצת להסביר מה ההבדל בין תינוק נטוש, לבין מה שאנחנו קוראים לו: תינוק בודד
אפרת יסעור:
 תינוק נטוש זאת הגדרה שהיא משפטית
אפרת יסעור:
 כמו שאתם רואים זה פעוט שהוריו נטשו אותו בישראל, או שההורה השני נפטר, זאת איזושהי הגדרה מאוד משפטית
אפרת יסעור:
 בדרך כלל תחתיה נכללים תינוקות שמאושפזים כשההורה לא נוכח בכלל, או אשפוז כשההורה מהווה סכנה, כמו שהסברתי, למשל תינוק שיש לו אמא מכורה לסם, או הורים במעצר
אפרת יסעור:
     אלה התינוקות שמערכת הרווחה בדרך כלל תכיר בהם כקטין נזקק, והיא תתחיל לבנות להם תוכנית טיפולית טובה ומצוינת, אבל שתיכנס לתוקף כשהם ישתחררו מבית החולים
אפרת יסעור:
 אנחנו שם עד שהתוכנית הזאת תיכנס לתוקף
אפרת יסעור:
 אנחנו מטפלים גם במה שאנחנו קוראים לו תינוקות בודדים
אפרת יסעור:
 תינוק בודד זאת הגדרה שאנחנו בעמותת חיבוק ראשון בנינו ביחד עם העובדות הסוציאליות בבתי החולים
אפרת יסעור:
     מה שאנחנו ביקשנו מהמערכת, זה לזהות את הסימנים שאנחנו למדנו, שהם סימנים מקדימים, הנורות האדומות
אפרת יסעור:
 אנחנו מדברים על פעוטות שידוע שהם אושפזו מעל 14 יום, מתוך הנחה שבדרך כלל אפשר עד שבועיים להסתדר, לא תמיד דרך אגב, אבל בחלק מהמקרים זה אפשרי
אפרת יסעור:
 כשהמערכת מזהה תינוק שידוע שהוא יהיה מאושפז הרבה זמן, ורואים שיום אחרי יום הוא נמצא שעות לבד, אנחנו מגדירים מעל 6 שעות ביום לבד
אפרת יסעור:
 אנחנו אומרים שימו לב, זה אור אדום, תפנו אלינו ונראה מה אנחנו יכולים לעשות
אפרת יסעור:
     על הקצה השני של הספקטרום יש תינוקות שיש לצידם דמות הורית מאוד מסורה שיושבת כבר שבועות, לפעמים חודשים, 24 שעות ליד התינוק
אפרת יסעור:
 הצוות מזהה שאותה דמות עומדת לקרוס נפשית, פיזית, כלכלית
אפרת יסעור:
 אם זה אבא שלא הגיע לעסק ותכך כל המשפחה פה מתפרקת, אם זה אמא שלא ראתה את הילדים האחרים שלה
אפרת יסעור:
 אנחנו אומרים, גם במצב הזה תדברו איתנו כי אנחנו יכולים לעזור ולמנוע את הקריסה הזאת, ולגרום לאותו הורה להצליח להישאר שם יותר זמן
אפרת יסעור:
     מבחינת ההתפלגות בארץ, התופעה היא תופעה שחוצה את כל רחבי הארץ, מצפון, דרום ומרכז
אפרת יסעור:
 כמובן שבבתי החולים הגדולים, איכילוב, תל השומר, הדסה, שניידר, סורוקה, אנחנו רואים הרבה יותר מקרים
אפרת יסעור:
 בבתי החולים הקטנים קצת פחות
אפרת יסעור:
 זאת ההתפלגות של שנת 2022, את שנת 2023 אנחנו תכף נסכם כשהיא תסתיים
אפרת יסעור:
 לדוגמא, בית החולים הלל יפה בשנת 2022 היה בו רק מקרה אחד
אפרת יסעור:
 השנה היו בו יותר מקרים, ואנחנו מבחינתנו ערוכים עם צוות שתמיד יהיה מסוגל לקבל את כמות הפניות שאנחנו מעריכים לפי הניסיון שלנו, כשיהיה צריך
אפרת יסעור:
 בתל השומר אנחנו מחזיקים צוות מאוד גדול, בהלל יפה צוות יותר קטן, אבל לא צוות שיטפל רק בתינוק אחד, אלא שמסוגל לטפל ביותר מתינוק אחד
אפרת יסעור:
     אנחנו למדנו לחלק את התינוקות האלה ל-4 קבוצות עיקריות
אפרת יסעור:
 כ- 8% מהתינוקות שאנחנו מטפלים בהם, הם מאושפזים כשההורה מהווה סכנה עבורם
אפרת יסעור:
 עוד 14% זה אשפוזים כשההורה לא נוכח בכלל
אפרת יסעור:
 יש לנו עוד 21% של תינוקות שדיברנו עליהם, שהצוות בבית החולים מזהה שהדמות המטפלת עומדת לקרוס, ויש לנו קבוצה גדולה של אשפוז ממושך ללא עורף משפחתי, שנתתי לכם קודם קצת דוגמאות
אפרת יסעור:
 מדובר על הרבה מצבים של אשפוז ממושך, של תינוק שהועבר מהדרום או מהצפון למרכז, עקב מצבו הקשה
אפרת יסעור:
 המשפחה שנמצאת בפריפריה לפעמים ברוכת ילדים, היא צריכה לנסוע 3 שעות באוטובוסים לכיוון אחד, זה לא משהו שהם מסוגלים לעשות לאורך זמן
אפרת יסעור:
 מתחילה עם הזמן איזושהי ירידה בכמות הביקורים שלהם, לפעמים עד שהם מפסיקים להגיע בכלל