GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
סימון דוידסון:
 כי אם אנחנו היום נמצאים במקום השלישי בעולם בהשמנת ילדים, אז המצב שלנו הוא פשוט קטסטרופלי
סימון דוידסון:
      אם אנחנו נמצאים במקום הראשון בעולם, בקטיעת איברים לחולי סוכרת, אז מישהו צריך להגיד: חברים, משהו רע ודרמטי קורה במדינת ישראל
סימון דוידסון:
 אבל זה לא מעניין אף אחד
סימון דוידסון:
 כי חושבים על פתרון ׳פלסטר׳
סימון דוידסון:
 אתם יודעים מה זה פלסטר? כל הבניין הזה זה פלסטר
סימון דוידסון:
 כל דבר שצריכים לטפל בו חושבים על פלסטר ולא על פתרון ארוך טווח
סימון דוידסון:
 טיפול ארוך טווח זו בניית תוכנית, כמו זו שאנחנו עושים עכשיו בוועדת חינוך, בניית רפורמה על מנת לשנות את המצב בשיעורי החינוך הגופני
סימון דוידסון:
 שילד ידע מה הוא מכניס לגוף שלו וגם יגיע הביתה ויספר על כך להורים שלו
סימון דוידסון:
 לשנות את כל שיעורי החינוך גופני ממה שהיה פעם למה שקורה היום
סימון דוידסון:
      יותר פילאטיס, אירובי וחדר כושר, דברים שהילדים אוהבים על מנת לרתום אותם לעשות ספורט
סימון דוידסון:
 הקמה של מתקני ספורט, שחסרים דרמטית במדינת ישראל, בעיקר בפריפריה
סימון דוידסון:
 מגיע לילד בפריפריה לעשות ספורט, גם הוא יכול יום אחד להיות אלוף עולם, אז למה יש רק בתל אביב?
אלי אפללו:
דרך אגב, אנחנו קיימנו אתמול ישיבה בנושא של גני שעשועים
אלי אפללו:
 מסתבר שבמגזר הערבי פשוט אין מתקני שעשועים, לכן גם אין ילדים שנפגעים
אלי אפללו:
 אז לכן אנחנו צריכים - - -
קריאה:
יש הרבה נפגעים, אבל לא בגני שעשועים
אלי אפללו:
בדיוק
אלי אפללו:
 לכן, חברי, חבר הכנסת סימון דוידסון, אני מסכים לחלוטין עם זה שהנושא הזה קשור לספורט, להרגלי אכילה ולחינוך
אלי אפללו:
 אני חושב שההורים אולי לא תמיד מודעים לזה
אלי אפללו:
 אבל אנחנו, כחברי כנסת בוועדות, יכולים לעשות את השינוי הזה ולהביא את המודעות לבתי הספר, כי הנושא החברתי הוא מאוד מאוד חשוב בקטע הזה
אלי אפללו:
      גם שמנו לב שבנושא של החרמות, יש קושי לילדים שהם מעל למשקל מסוים
אלי אפללו:
 אז כמו שציינת, זה מן מעגל שיש לו הרבה מאוד היבטים
אלי אפללו:
 לכן אנחנו צריכים לטפל בבעיה הזו, כי היא מאוד מאוד כאובה
אלי אפללו:
 אני מודה לך מאוד, תודה רבה
אלי אפללו:
 פעם הבאה תבקש את הרשות להביא לפה סוכר, כי אני לא רוצה סוכר בשולחן הזה
סימון דוידסון:
הסוכר הזה יעוף עוד מעט
אלי אפללו:
לא נורא, זה בסדר
אלי אפללו:
 אני חושב שלהביא את זה בדוגמה הזאת, זה עושה את שלו
סימון דוידסון:
סליחה שאני צריך לרוץ, אבל יש לי כמה ועדות להיות בהן היום
סימון דוידסון:
 ובשעה 13:00 יש את הכנס המרכזי לקידום נשים בספורט
סימון דוידסון:
 אני רוצה רק להוסיף עוד נתון אחד בהקשר הזה שהוא לא ייאמן
סימון דוידסון:
 בספורט שבמדינת ישראל, רק 20% הן נשים
אלי אפללו:
 אתה יודע כמה נשים יש ברשויות המקומיות? חמישה אחוזים
סימון דוידסון:
זה פשוט מחריד
אלי אפללו:
 סימון, תודה רבה
יהושע רבינוביץ:
הי, צוהריים טובים
יהושע רבינוביץ:
 אז דיברתם כאן עכשיו על תופעת עודף המשקל בקרב ילדים ונוער ואני אציג נתונים בסיסיים של התופעה, על מנת לתת מושג בנוגע למה שעליו אנחנו מדברים
יהושע רבינוביץ:
 אנחנו הכנו מסמך בנושא הזה שגם מופיע באתר של הוועדה
יהושע רבינוביץ:
 חשוב לי רק לציין, שאנחנו כתבנו אותו בפברואר והצגנו אותו בוועדת החינוך, בדיון משותף בנושא הזה שהיה עם ועדת הבריאות
יהושע רבינוביץ:
 מאז, הנתונים קצת עודכנו
יהושע רבינוביץ:
 זאת אומרת, משרד הבריאות פרסם Dashboard מאוד יפה וברור ואנחנו עדכנו בהתאם לכך את הנתונים גם במצגת
יהושע רבינוביץ:
 אז יש קצת שוני בין המסמך למצגת
יהושע רבינוביץ:
      אז מה זה בעצם עודף משקל והשמנת יתר? זו הצטברות שומן חריגה או מוגזמת בגוף, שמהווה סיכון לבריאות
יהושע רבינוביץ:
 עודף משקל והשמנת יתר נמדדים על ידי מדד מסת הגוף, BMI, שבקרב ילדים זו מדידה קצת שונה ממבוגרים, כי נלקחים פה בחשבון גם גיל הילד ומינו
יהושע רבינוביץ:
 הנקודות המרכזיות שעלו מהבחינה של הנתונים, הן ששיעור עודף המשקל והשמנת יתר עולים עם הגיל
יהושע רבינוביץ:
 זה מתחיל ממש בגילאים הנמוכים ביותר
יהושע רבינוביץ:
 אפשר לראות את זה אצל תינוקות, איך זה מתקדם לגילאים יותר גדולים של ילדים ובני נוער ואחר כך בקרב מבוגרים, אנחנו רואים את השיעורים הגבוהים ביותר
יהושע רבינוביץ:
      עוד שתי נקודות מרכזיות שאני אציג בנתונים: 1
יהושע רבינוביץ:
 מצאנו שעודף משקל והשמנת יתר, אנחנו רואים בקרב ילדים ובני נוער ערבים
יהושע רבינוביץ:
 גם אתה ציינת את זה
יהושע רבינוביץ:
 2
יהושע רבינוביץ:
 מצאנו שבקרב בני נוער, בעיקר בני 14 ו-15, אנחנו רואים אחוזים גדולים יותר של עודף משקל והשמנת יתר, ביישובים שהם מרקע חברתי נמוך יותר
יהושע רבינוביץ:
 בשקף הזה אתם יכולים לראות נתונים משנת 2022
יהושע רבינוביץ:
 הצגנו בנפרד את השיעורים של עודף משקל ושל השמנת יתר, לפי גיל הילד
יהושע רבינוביץ:
 זה הולך לפי כיתה א׳ עד כיתה ז׳, אלה מדידות שנעשות בפועל במערכת החינוך, במסגרת שירותי הבריאות לתלמיד
יהושע רבינוביץ:
      אתם יכולים לראות כאן שגם עודף המשקל וגם השמנת יתר, שניהם, כמו שאמרתי, עולים עם הגיל ואתם יכולים לראות את הנתונים כאן בגרף
יהושע רבינוביץ:
 בגרף הבא, כאן, אתם יכולים לראות את התפלגות הנתונים המשותפת, של עודף המשקל ושל השמנת יתר לאורך השנים, בקרב ילדים באותן הכיתות, א׳ ו-ז׳ לאורך השנים
יהושע רבינוביץ:
 המדידה התחילה בשנת 2010-2011 והנתונים האלה מוצגים גם במשרד הבריאות
יהושע רבינוביץ:
 הממשלה החליטה על בשנת 2011, על קידום תוכנית לאומית שנקראת: 'אפשרי בריא'
יהושע רבינוביץ:
      במסגרת התוכנית הזאת הוקצבו כל מיני פרויקטים במשרד החינוך ובמשרד הבריאות, בתחום מניעת השמנת יתר ועודף משקל
יהושע רבינוביץ:
 בעצם מאז ועד השנה שעברה, 2022, בדקנו את הנתונים מידי שנה
יהושע רבינוביץ:
 אפשר לראות שבאמצע הייתה ירידה מסוימת בשיעורים של עודף המשקל ושל השמנת יתר, בשתי קבוצות הגיל
יהושע רבינוביץ:
 משנת 2018-2018, אנחנו יכולים לראות איזו שהיא עלייה שנמשכה עד 2021 ובשנה שעברה אנחנו יכולים לראות שהייתה ירידה
יהושע רבינוביץ:
 אנחנו לא יכולים להסביר ממה זה נובע
יהושע רבינוביץ:
      חשבנו שאולי העלייה קשורה בקורונה אבל הירידה הזאת בשנה הקודמת, ב-2022, אנחנו עדיין לא יכולים להגדיר אותה כמגמה, כי אנחנו לא יודעים עדיין לגבי האופן בו זה ממשיך בשנה הנוכחית ועדיין צריכים להמשיך את המעקב
יהושע רבינוביץ:
 כאן אפשר לראות חלוקה של שיעורי עודף משקל והשמנת יתר לפי קבוצות האוכלוסייה
יהושע רבינוביץ:
 כפי שכבר ציינתי בפתיח, השיעורים הגבוהים ביותר בכל שתי קבוצות הגיל אותן בדקנו, הם בקרב ילדים ובני נוער מהחברה הערבית
יהושע רבינוביץ:
 לעומת זאת, השיעורים הנמוכים ביותר הם בקרב ילדים מהחברה החרדית
אלי אפללו:
כי בהרבה מאוד דברים דווקא יש הקבלה בין הנתונים של האוכלוסיות האלו, שהן אוכלוסיות חלשות
אלי אפללו:
 אבל דווקא פה אני רואה שזה שונה
אלי אפללו:
 זה ידוע למה?
יהושע רבינוביץ:
לא
יהושע רבינוביץ:
 אין לנו הסבר לכך
גלית גולדז'ק קוניק:
בדרך כלל בחינוך החרדי יש הזנה, היא לא מיטבית, לא מסודרת ולא הכי בריאה, אבל כן קיימת הזנה, בישיבות וכדומה
יהושע רבינוביץ:
זה בהחלט יכול להיות חלק מההסבר
יהושע רבינוביץ:
 אז כאן אתם יכולים לראות את ההבדלים בין בנים לבנות וההבדלים הם מינוריים
יהושע רבינוביץ:
 זה הנתון האחרון שאני אציג
יהושע רבינוביץ:
 כאן ניתן לראות את ההבדלים לפי הרמה החברתית והכלכלית של היישוב
יהושע רבינוביץ:
 ניתן לראות שההבדלים הבולטים הם בקרב בני 14 ו-15
יהושע רבינוביץ:
 בקרב בני נוער אפשר לראות באופן ברור, שביישובים חזקים, יישובים מאשכולות חברתיים וכלכליים שמונה עד עשר וגם שש עד שבע, שיעורי ההשמנת יתר ועודף המשקל הם נמוכים, ביחס ליישובים מאשכולות חלשים יותר
יהושע רבינוביץ:
      לגבי הילדים בני השבע, כאן המגמה היא לא מאוד ברורה, היא מעורבת
יהושע רבינוביץ:
 אפשר לראות שדווקא באשכולות אחד עד שלוש, שהם היישובים החלשים ביותר, שם השיעורים הם יחסית נמוכים ואחר כך זה עולה, אבל עדיין, באשר ליישובים החזקים ביותר מאשכולות שמונה עד עשר, שם השיעורים הם עדיין הנמוכים ביותר, ביחס לקבוצת הגיל הזאת
יהושע רבינוביץ:
 תודה רבה
אלי אפללו:
יש לי שאלה
אלי אפללו:
 כשאנחנו דיברנו על דו״ח העוני, ראינו שכמעט שליש מהילדים, כ-28% אם אני לא טועה, הם ילדים שחיים בעוני וברעב
אלי אפללו:
 בנוסף, גילינו גם לפי הנתונים האלה שקרוב ל-40% מתוכם, הם ילדים מהמגזר הערבי
יהושע רבינוביץ:
42%
אלי אפללו:
כן, בערך
אלי אפללו:
 אני לא מדייק
אלי אפללו:
 אז עוד 40% הם מהמגזר החרדי והשאר הם מהמגזר הרגיל
אלי אפללו:
 אבל זה לא מה שבא לידי ביטוי פה
אלי אפללו:
 מצד אחד זה ילד שחי ברעב ומצד שני יש לו הזנה מסודרת
אלי אפללו:
 אני הייתי מצפה לראות, דווקא במגזר החרדי או במגזר הערבי, נתונים שעל פיהם או שיש שם ילדים לא שמנים או שיש שם ילדים שמנים מאוד
אלי אפללו:
 כי כשהתזונה היא לא טובה זה גם יכול להוביל לשם
אלי אפללו:
 זה לא מה שבא לידי ביטוי מהנתונים פה
יהושע רבינוביץ:
יכול להיות שזה מגיע מאיכות המזון
רנאא מחאג׳נה יונס:
שמי רנאא מחאג׳נה יונס, אני נציגת אגף התזונה במשרד הבריאות ועובדת כמפקחת תזונה ארצית
רנאא מחאג׳נה יונס:
 בהתייחס לביטחון תזונתי, באמת לפי הדו״ח של ביטוח לאומי, 42% מהחברה הערבית נמצאים ללא ביטחון תזונתי
רנאא מחאג׳נה יונס:
 כשאנחנו מדברים על השמנה ועל ביטחון תזונתי זה דווקא בא ביחד, כי אם אין ביטחון תזונתי, אז בדר כלל התזונה היא לקויה, היא לא בריאה, בחירת המזון היא - - -
אלי אפללו:
אז זה בדיוק מה ששאלתי לגביו, שלא הצלחתי לראות מהנתונים, אבל עכשיו את מסבירה וזה ברור
רנאא מחאג'נה יונס:
אז דווקא יש התאמה שבלי ביטחון תזונתי - - -
אלי אפללו:
בחברה הערבית כן, אבל בחברה החרדית לא
אלי אפללו:
 נתנו כרגע נתונים בנושא של השמנה ובחברה החרדית כמעט ואין השמנה לעומת החברה הערבית, ששם כן יש וזה ההסבר שנתנה לכך רנאא
אלי אפללו:
 בבקשה רנאא
רנאא מחאג׳נה יונס:
 לגבי הזנה בבתי הספר, כמובן שאין
רנאא מחאג׳נה יונס:
 יש רק הזנה בצהרונים וגם זה לא בכל בתי הספר
רנאא מחאג׳נה יונס:
 בנוסף, יש עם זה כל מיני בעיות של אי התאמה תרבותית עם ההזנה שמסופקת לחברה הערבית
אלי אפללו:
 לפחות קיבלנו הסבר
אלי אפללו:
 בבקשה, חברת הכנסת אימאן חטיב יאסין
אימאן ח'טיב יאסין:
תודה
אימאן ח'טיב יאסין:
 צהרים טובים לכולם
אימאן ח'טיב יאסין:
 אכן מדובר בדיון מאוד חשוב שלצערי הרב חוזר על עצמו פעמים רבות ובינתיים הבעיה רק מעמיקה ומחריפה
אימאן ח'טיב יאסין:
 אנחנו מוסיפים לבעיית ההשמנה גם את בעיית הסוכרת, שהיא גם חלק נלווה ובפעמים רבות היא גם תוצר נלווה של ההשמנה
אימאן ח'טיב יאסין:
 תרשו לי להתייחס לנושא של ההשמנה בחברה הערבית בפרט ובחברה בכלל
אימאן ח'טיב יאסין:
 אנחנו רואים שילדים הפכו להיות היום יותר שמנים, אחת הסיבות לכך היא שהם מסתגרים בתוך הבתים
אימאן ח'טיב יאסין:
      ההסתגרות הזאת נובעת מכל מיני סיבות, ביניהן גם סיבות טכנולוגיות
אימאן ח'טיב יאסין:
 הילדים מחוברים למסכים ומעדיפים שלא לצאת מהבית
אימאן ח'טיב יאסין:
 זה דבר שנוגע לחברה הכללית, אבל זה לא נכון גם לגבי החברה הערבית
אימאן ח'טיב יאסין:
 בחברה הערבית יש כמה גורמים להשמנת ילדים
אימאן ח'טיב יאסין:
 הגורם הראשון והעיקרי, קשור למצב הסוציו אקונומי בתוך החברה ולעוני הקיים, שלצערי הרב, מי שאין לו כסף לא יכול להרשות לעצמו לקנות, לא פירות ולא בשר
אימאן ח'טיב יאסין:
 במיוחד לאור העובדה שיש עליית מחירים מטורפת בשנה האחרונה
אימאן ח'טיב יאסין:
 נכון שבעיית ההשמנה לא נוגעת רק לשנה האחרונה, אבל היא נוגעת למדיניות שכל הזמן מקבעת ומעמיקה את נושא העוני
אימאן ח'טיב יאסין:
      הגורם השני קשור לסוגייה שאני רוצה להתריע בנוגע אליה, היא סוגיית האלימות והפשיעה בחברה הערבית
אימאן ח'טיב יאסין:
 אני אומרת לכם, אני פוגשת אימהות מפוחדות, אפילו אני, כאמא לצעירים שהם כבר לא ילדים קטנים, יכולה להבין כל אמא שאומרת: ״את יודעת מה? עם כל הרצון שהם יעזבו את המסכים וייצאו לשחק בחוץ, עדיף לי שהם יהיו בבית, כדי שיישארו בחיים
אימאן ח'טיב יאסין:
״ לצערי הרב, גם זה לא תמיד עובד
אימאן ח'טיב יאסין:
 הגורם השלישי, זה כל הנושא של תשתיות בחברה הערבית
אימאן ח'טיב יאסין:
 אין לילדים את המתקנים
אימאן ח'טיב יאסין:
 אני מכירה בתי ספר שאפילו להם אין, מאות תלמידים בחצרות - - -
אלי אפללו:
דיברתי על זה לפני שהגעת
אלי אפללו:
 אתמול עשינו פה ישיבה בנושא מתקני שעשועים בכלל והתברר לנו, שבמגזר הערבי כמעט ואין נפגעים בגני שעשועים, למה? כי אין
אלי אפללו:
 זאת אומרת, הם נפגעים במקומות אחרים, לכן אנחנו - - -
אימאן ח'טיב יאסין:
בדיוק, גם אלה שנפגעים בערים היהודיות, אם תבדקו את זה תראו שלפחות חצי מהם ערבים
אלי אפללו:
אז אני אעזור לך
אלי אפללו:
 מאחר ודנו בזה אתמול, אז בעצם חלק מהסיכום שלנו היה בקשה ממשרד החינוך, מהרשויות המקומיות וממשרד הפנים, שייצא ׳קול ׳קורא׳ על מנת להקים גני שעשועים במגזר הערבי
אלי אפללו:
 אני רק רוצה שתדעי את זה
אימאן ח'טיב יאסין:
אני שמחה לשמוע
אימאן ח'טיב יאסין:
 דבר אחרון שאני רוצה להוסיף, זו נקודה שהועלתה על ידי - - - וזה נושא ההזנה בבתי הספר
אימאן ח'טיב יאסין:
 אני הייתי מנהלת מתנ״ס וראיתי איזה אוכל מביאים להזנה
אימאן ח'טיב יאסין:
 לצערי הרב, האוכל הזה לא מותאם תרבותית לאוכל שהילדים שלנו אוכלים וככה הילדים נשארים עניים ופעמים רבות גם בלי אוכל
אימאן ח'טיב יאסין:
 בנוסף, הרבה ממה שמקבלים שם זה פחמימות ולא אוכל בריא
אימאן ח'טיב יאסין:
      אנחנו צריכים לקחת בחשבון שיש אחוז די גבוה מאותם ילדים, שזו הארוחה החמה היחידה שהם יכולים לקבל באותו יום
אימאן ח'טיב יאסין:
 לכן, נקודה נוספת היא שצריך להרחיב את נושא הארוחה החמה לבתי הספר בחברה הערבית, אני לא רוצה לדבר על בכלל, אבל בחברה הערבית מדובר במחסור כזה אדיר
אלי אפללו:
זה צריך להיות לכל בתי הספר בכלל
אלי אפללו:
 נושא ההזנה עדיין לא קיים בכל בתי הספר ובכל הרשויות, הוא קיים בעיקר בחברה החרדית ולכן זה כנראה מתואם למספרים שראינו קודם
אלי אפללו:
 אולי בגלל שקיימת בחברה החרדית הזנה מסודרת, אז זה מקטין את בעיית ההשמנה
אימאן ח'טיב יאסין:
הצעה נוספת שאני רוצה להביא לשולחן הזה, גם היא בעקבות הניסיון שלי כמנהלת מתנ״ס
אימאן ח'טיב יאסין:
 נכון שיש כל מיני תוכניות, שלצערי הרב לא מומשו כמו שצריך וגם לא כוונו למקום הנכון
אימאן ח'טיב יאסין:
 בגלל המצב הסוציו אקונומי של המשפחות, אין להם את היכולת לשלוח את הילדים שלהן לחוגים
אימאן ח'טיב יאסין:
 יש מבנים בתוך היישובים ויש מתנ״סים, אז אפשר לעשות פעילות מוסדרת, שם תעסוק בהעלאת מודעות וגם בפעילות גופנית ואפשר גם לסבסד ולכוון מלכתחילה למקום הזה, שהוא כבר קיים
אימאן ח'טיב יאסין:
      אנחנו לא צריכים לחכות עד שייצא ׳קול קורא׳, עד שיתכננו ועד שיימצאו שטחים שאפשר לבנות בהם וכל זה
אימאן ח'טיב יאסין:
 דבר כזה ייקח שנים
אימאן ח'טיב יאסין:
 אז יש לנו אלטרנטיבה קיימת, אפשר לנצל אותה ולהפנות למקום הזה
אלי אפללו:
 תודה רבה לך חברת הכנסת
אלי אפללו:
 מי נמצא פה ממשרד החינוך?
אפרת לאופר:
נעים מאוד, שמי אפרת לאופר, אני מנהלת את היחידה לקידום בריאות במשרד החינוך
אפרת לאופר:
 אני 17 שנים מורה לחינוך גופני
אפרת לאופר:
 בגלל שאנחנו ביום כזה שמדבר על נשים בספורט, אגיד שאני הייתי אחת מהן כשהייתי ילדה
אפרת לאופר:
 לפני שאנחנו בכלל נכנסים לעניין, אני רק רוצה להגיד שאני מייצגת את מערכת החינוך ואני מדברת על הנושאים שקשורים בנו
אפרת לאופר:
 כשאנחנו אומרים ׳השמנה׳, לדעתי אנחנו חוטאים כאן, כי מדובר בציר שלם בו אנחנו רוצים לשתף ילדים ולהניע בני נוער
אפרת לאופר:
      אנחנו מדברים על נושא שיכול מאוד להיות שכבר באופן ההתייחסות שלנו, כשאנחנו מגדירים את זה כמחלה, כבעיה, אנחנו יוצרים בעיה בקרב אותם ילדים
אפרת לאופר:
 יש פה קושי מאוד גדול
אפרת לאופר:
 אני נמצאת בהרבה דיונים, בהרבה פורמים ואני אומרת את זה כל הזמן
אפרת לאופר:
 אם אנחנו רוצים לעשות שינוי ולהצליח להגיע לילדים, אז אנחנו צריכים לבוא ממקום אחר ולא לדבר על השמנה כעל בעיה
אפרת לאופר:
 אנחנו כן צריכים לתת ידע וכלים, זה נכון
אלי אפללו:
אבל זה יוצר מחלה
אפרת לאופר:
זה יוצר
אפרת לאופר:
 אבל אני עבדתי שנים בתור מורה עם ילדים וכשרוצים להגיע לילדים ולבני נוער, אז יש דרך לעשות את זה
אפרת לאופר:
 עבור ילד זה לא מעניין שכאשר הוא יגיע לגיל 60, אולי תהיה לו סכרת, הוא לא תופס את זה בכלל
אפרת לאופר:
 זה כמו שתגיד לו שהוא יכול למות מסיגריות, זה לא נתפס בעיניו ככה
אפרת לאופר:
 ילדים לא מבינים את המהות הזאת ולכן צריך לבוא אליהם בגישה אחרת
אפרת לאופר:
 מעצם זה שאנחנו מקיימים בנושא הזה דיונים בכנסת ומקיימים פורומים וכל הזמן דנים על השמנה, יש עלייה מאוד גדולה בילדים ובני נוער, שמדברים היום על הפרעות אכילה
אפרת לאופר:
 הרשתות החברתיות גם ככה מלאות בזה
אפרת לאופר:
      אז מה המסר שלנו? המשקל שלך קובע את האיכות שלך? כילדה? כנער? רק המשקל קובע מי או מה את? אז יש לי מסר כאן, אנחנו צריכים לחשוב על גישה אחרת לכל הנושא הזה ולתקוף אותו ממקום אחר
אפרת לאופר:
 אני רוצה לספר קצת עלינו, על מה אנחנו עושים במערכת החינוך
אפרת לאופר:
 יש לנו תוכניות רבות במערכות החינוך, שקשורות לנושאים של קידום בריאות בקרב בני נוער
אפרת לאופר:
 אני רוצה להזכיר שמעונות היום נכנסו ממש לפני למערכת החינוך
אפרת לאופר:
      אז כבר עכשיו יש לנו גם המון תוכניות עבור הגיל הזה, כי ברור לנו שבגיל הרך, אם ניתן דפוסי חינוך נכונים, גם לפעוטות, גם לילדים וגם להורים, אז אנחנו בעצם נגיע למה שנרצה ללמד
אפרת לאופר:
 אז אנחנו מנסים לפעול בתוכניות רבות
אפרת לאופר:
 אז אחת מהתוכניות שלנו, שהוזכרה כאן מקודם וקורית בשיתוף פעולה עם משרד הבריאות, זו תוכנית ׳אפשרי בריא׳
אפרת לאופר:
 אנחנו מקדמים את זה בקרב - - -
אלי אפללו:
באיזה אופן אתם עושים את זה? יש שיעורי תזונה? איך זה הולך?
אפרת לאופר:
אני אתן דוגמה לתוכנית בשם ׳הגן העתידי׳
אפרת לאופר:
 מדובר בתוכנית פדגוגית לגני הילדים
אפרת לאופר:
 אני שמה לרגע בצד את בתי הספר
אפרת לאופר:
 תוכנית ׳הגן העתידי׳, נבנית על השאלה מי הוא הילד שיצא מהגן בהיותו ילד בוגר? בתוך התוכנית הזאת יש גם את תחום הבריאות
אפרת לאופר:
 כחלק מהנושאים שנלמדים בגן, תחום הבריאות מוטמע בתוך הנושאים
אפרת לאופר:
 זה לא יכול להיות באופן ישיר בו הילד שואל: ״מה אני אוכל עכשיו בארוחת 10:00?״, אלא זה חייב להיבנות בצורה הדרגתית
אפרת לאופר:
      בבתי הספר לדוגמה, כבר בספטמבר, אנחנו מתחילים תוכנית באנגלית לחטיבת הביניים, שהנושא שלה הוא קידום בריאות
אפרת לאופר:
 מלמדים אותם אנגלית, אבל הטקסטים שאותם הם ילמדו יעסקו בקידום בריאות, בפעילות גופנית ובתזונה
אפרת לאופר:
 זו יחידת לימוד שלמה שמורים לאנגלית יוכלו ללמד
אפרת לאופר:
 הטמעת התכנים יכולה להיעשות בדרכים שונות ובשילובים מגוונים
אפרת לאופר:
 אתם דיברתם קודם רק על תזונה, שזה מרכיב מאוד חשוב, אבל אנחנו צריכים להסתכל על דברים רבים נוספים חוץ מתזונה
אפרת לאופר:
      כולנו אנשים בוגרים, אבל כשאנחנו היינו ילדים, Basically היינו הולכים ברגל לבית הספר
אפרת לאופר:
 היום זה לא קורה
אפרת לאופר:
 מה קורה היום? כשהילדים קטנים אז ההורים מסיעים אותם, לא קרוב או ליד אלא עד לכניסה לבית הספר וכאשר הילדים גדלים, אז הם נוסעים באופניים חשמליים או בקורקינטים
אלי אפללו:
קידמתי את התוכנית של ׳אוטובוס מהלך׳, מישהו יודע מה זה?
אפרת לאופר:
נכון
אפרת לאופר:
 זה היה כשהייתי מורה בבית הספר
אלי אפללו:
קידמנו את זה בנתניה
אלי אפללו:
 ׳אוטובוס מהלך׳, זו תוכנית שהרעיון שלה הוא שאחד ההורים או מחנכת כיתה, מתלווים להליכה לבית הספר ביחד עם קבוצת תלמידים
אלי אפללו:
 כאשר מתחילים מנקודה מסוימת, במרחק של בערך 500 מטר מבית הספר ומצטרפים ילדים עד שמגיעים כקבוצה לשטח בית הספר
אלי אפללו:
 קוריוז אחד, פעם אחת עצרתי במעבר חצייה ואותו ׳אוטובוס מהלך׳ של ילדים עבר את הכביש, הם זיהו אותי וקפצו על הרכב
אלי אפללו:
      זה היה סיפוק כזה גדול, לראות את הילדים ואת ה- ׳אוטובוס המהלך׳
אלי אפללו:
 את צודקת, פעם היינו הולכים לבית הספר ברגל
אלי אפללו:
 היום נוצרה בעיה
אלי אפללו:
 כל הורה מסיע את הילד שלו לבית הספר ואז נוצרים עומסים, פקקים, בעיות של תאונות ומה לא, כל זה ליד שטח בית הספר
אלי אפללו:
 הרי הכבישים האלה לא בנויים באופן בו אפשר שיהיו בהם 300 מכוניות בו זמנית, אין דבר כזה
אפרת לאופר:
 אז זה חלק מהעניין
אפרת לאופר:
 אני גם אגיד שזו בעיה שלא קשורה רק לתזונה או לפעילות גופנית
אפרת לאופר:
 אם נלך היום למרכז הארץ, שם הרוב מתגוררים בבניינים
אפרת לאופר:
 ילד שגר בקומה חמישית איך הוא עולה הביתה? במדרגות או במעלית? זה ברור לחלוטין שהוא עולה במעלית
אפרת לאופר:
 אז אני מדברת בעצם על צעדים קטנים שצריכים להיעשות
אפרת לאופר:
 בנוסף, שעות שינה, גם הן משפיעות על משקל הגוף ובכלל על נושא של דימוי, מסכים, רשתות חברתיות ונושא השתייה המתוקה שדובר פה
אפרת לאופר:
 אז נצרכות הפעלות, אפילו לא רק ספורט כספורט
אלי אפללו:
אבל איך אתם מודדים את זה? התפקיד של משרד החינוך הזה בקטע הזה הוא קריטי, אין לי בכך ספק
אלי אפללו:
 אני תמיד אומר שהחינוך הוא גם מהבית, אבל לצערי, אני חייב לומר שבנושא של תזונה והרגלי תזונה, החינוך הוא יותר של משרד החינוך והחינוך בבית הספר הוא עצום
אפרת לאופר:
אז קודם כל, יש היום תוכניות כמו ׳הגפן׳ במשרד החינוך
אלי אפללו:
מה שאני שואל זה איך אתם מודדים את זה
אפרת לאופר:
אני אספר
אפרת לאופר:
 באשר לגני הילדים, אז זה מוטמע בתוך התוכנית הפדגוגית
אפרת לאופר:
 אם אנחנו מדברים על בתי ספר, זה גם מוטמע בתוך התוכנית
אפרת לאופר:
 יש את התוכנית בשיתוף עם משרד הבריאות, יש לנו פרויקט דגל שנקרא ׳בתי ספר מקדמי בריאות׳, זו תוכנית העשרה
אפרת לאופר:
 מדובר בפרויקט עם שישה עקרונות בסיסיים לאופן בו מקדמים את הנושא הזה בתוך בית הספר
אפרת לאופר:
 כל מנהל יכול לקחת את זה למקום שמתאים לו
אפרת לאופר:
 אני כל הזמן מקבלת עדכונים מהשטח ואנחנו מודדים את זה
אפרת לאופר:
      יש לנו בסיום השנה הזו, איסוף נתונים של ׳בתי ספר מקדמי בריאות׳ ואני יכולה לומר שאנחנו נמצאים עם התוכנית הזו כבר בקרוב ל-1,800 בתי ספר, יסודיים, חטיבות ותיכונים מכל המגזרים, גם כולל חרדים וערבים וכל המנהלים מחויבים לפרויקט
אפרת לאופר:
 אז לפי זה
אפרת לאופר:
 מעבר לזה, יש לנו גם את תוכנית ׳הגפן׳
אפרת לאופר:
 יש לנו במשרד החינוך, הרבה מאוד תוכניות שאנחנו מאשרים אותן כתת סל, לכל הנושא של קידום בריאות
אפרת לאופר:
 אני תמיד שואלת: איך אני יודעת שהצלחתי?      יש לי שכנה שעובדת במשרד החינוך וכמובן שהיא לא בדיוק יודעת מה אני עושה מעבר לידיעה שזה קשור לבריאות, היא ראתה אותי ואמרה לי: ״שתי הבנות שלי קיבלנו בשבועיים האחרונים שיעורי תזונה עם תזונאית
אפרת לאופר:
״ אני לא דיברתי עם בית הספר שלה, אלא היא פנתה אליי כדי לשתף אותי בחוויה של הבנות שלה
אפרת לאופר:
 אז זה עובד
אפרת לאופר:
 באשר לתוכנית ההזנה של משרד החינוך
אפרת לאופר:
 התוכנית קיימת ב-220 רשויות מתוך 256
אלי אפללו:
אבל ההשפעה היא חיובית או שלילית?
אפרת לאופר:
תוכנית ההזנה מפוקחת על ידי משרד הבריאות
אלי אפללו:
עם תזונאית וכך הלאה
אפרת לאופר:
בוודאי
אפרת לאופר:
 זה נעשה בליווי של תזונאית
אפרת לאופר:
 יש כמובן חברות שמספקות את השירות
אפרת לאופר:
 אני פחות יודעת את הנתונים בהקשר הזה אבל אם רוצים אותם אז ניתן לספק
אפרת לאופר:
 אני רוצה להגיד שההזנה שניתנת לארוחת הצהרים היא חשובה
אפרת לאופר:
 בנוסף, יש את המועצה לביטחון תזונתי שגם לה יש איזה שהוא Say בנושא הזה
אפרת לאופר:
 דבר נוסף הוא שאי אפשר להתעלם מתרבות השפע
אפרת לאופר:
 זה לא יעזור רק לדבר עם הילדים על קידום בריאות
אפרת לאופר:
 נערה שנכנסת היום לסופר צריכה ללמוד כיצד לצרוך
אפרת לאופר:
      יש לנו תוכנית במערכת החינוך שנקראת ׳בוחרים בריא׳
אפרת לאופר:
 צריך ללמוד לבחור בזה וללמד את הבחירה
אפרת לאופר:
 באשר לתוכנית ׳אפשרי בריא׳, זו תוכנית לאומית של משרד הבריאות
אפרת לאופר:
 לא מדובר בעוד תוכנית, התוכנית שלנו משותפת עם התוכנית של משרד הבריאות ואנחנו קוראים לזה: ׳בתי ספר מקדמי בריאות׳, זו תוכנית בשיתוף עם תוכנית ׳אפשרי בריא׳
אפרת לאופר:
 אז אנחנו עובדים גם עם מחלקות החינוך ברשויות, שגם להן יש המון Say, אתה בוודאי יודע את זה
אפרת לאופר:
      משפט אחרון לסיום, חינוך לוקח זמן
אפרת לאופר:
 זו הטמעה שקורית לאורך זמן
אפרת לאופר:
 אני מספרת את זה מהניסיון שלי
אפרת לאופר:
 תלמידים שלי, שכאילו ״לא היו איתי״ כשהיו בשלב הצעיר ואז כבוגרים הם הפכו אחרים
אפרת לאופר:
 אז לא פעם שאלתי: ״מה השתנה?״ ואמרו לי: ״עוד לבנה נפלה ועוד אחת״
אפרת לאופר:
 זאת אומרת שהתהליך הוא העניין ולא תמיד פותרים דברים ב- ׳זבנג׳
אפרת לאופר:
 אם יהיו לכם עוד שאלות אז אשמח להשיב
אפרת לאופר:
 תודה
אלי אפללו:
 חיים, תבדוק אם סיימו שם, חמש דקות לפני שיסיימו שם תקרא לי ואבוא לשם לסיום, של השדולה של ה - - -, נעשה הפסקה של כמה דקות
אלי אפללו:
 כן בבקשה, מועצה לזכויות הילד
נועם וילדר:
תודה
נועם וילדר:
 עורכת הדין נועם וילדר מהמועצה לשלום הילד
נועם וילדר:
 אני רוצה להתחבר לחלק מהדברים שאפרת אמרה כי אני מאוד מסכימה איתה
נועם וילדר:
 כשאנחנו מדברים על השמנה, אנחנו לרוב מדברים על תוצר או תסמין, לא בלעדי, של תזונה לא מיטיבה ושל אורח חיים לא בריא
נועם וילדר:
 לכן המסגור שצריך להיות לדעתי, הוא קידום אורח חיים בריא, פעיל ומיטיב
נועם וילדר:
 צריך להגיד שהנושא הזה של קידום אורח חיים בריא, מתקשר בוודאי בבסיסו, לזכות של הילדים לבריאות, להתפתחות ולשוויון
נועם וילדר:
      אני רוצה להגיד שאנחנו למדנו המון בשנה האחרונה על תזונת ילדים ונוער
נועם וילדר:
 היו לנו שני הליכי שיתוף של תזונה מיטיבה והרשת החברתית
נועם וילדר:
 למדנו המון מבני הנוער על הנושא הזה
נועם וילדר:
 חשוב לי להגיד, כמו שנאמר, שהמילה "השמנה" ובכלל השיח על תזונה – הוא מאוד מאוד רגיש
אלי אפללו:
נעשה תכף הפסקה שתי דקות, אבל קודם תשלימי
נועם וילדר:
זה לוקח אותם לנושא של דימויי גוף
נועם וילדר:
 לכן, אם לא נשכיל שכולם סביבם, ההורים והמורים, יקיימו את השיח הזה בצורה מיטיבה, רגישה ואחראית, אנחנו עלולים לעשות יותר נזק מתועלת
נועם וילדר:
 זה אחד הדברים הראשונים שלמדנו מהסיפור הזה
נועם וילדר:
      כמו כן, הנושא של הרשתות החברתיות, באמת תופס המון מקום
נועם וילדר:
 הם צורכים ידע לא רק על דימוי גוף אלא גם על תזונה, לא בהכרח מאנשי מקצוע, אז זה גם דבר שהוא מאוד בעייתי
נועם וילדר:
 בנוסף, גם יש כל מיני טרנדים של מאכלים לא בריאים, שקורים ברשת וגם זה משפיע עליהם
נועם וילדר:
 אז זה עוד משהו שלמדנו
נועם וילדר:
 אנחנו רואים שיש מגמה של ירידה קטנה, סביב הקורנה, שאנחנו לא יודעים להסביר אותה
נועם וילדר:
 אנחנו כן רואים שנעשית עבודה סביב הנושא הזה במשרדי הממשלה
נועם וילדר:
      אנחנו כן רואים, שבחברה הערבית לא נעשית מספיק עבודה וזה מדאיג אותנו
נועם וילדר:
 זה גם רק מראה שאפשר
נועם וילדר:
 זאת אומרת, צריך לראות מה עובד ומה אפשר מזה לעשות בחברה הערבית
נועם וילדר:
 לדעתי זה לא עניין של חוסר מודעות, לא רק
נועם וילדר:
 כי כשיש היצע של מתקני ספורט, של אולמות ספורט, של חוגי ספורט נגישים ואיכותיים וכשיש היצע של מזון בריא, אז הרבה פעמים יהיה גם ביקוש
נועם וילדר:
 אז החובה שלנו היא לספק את הדברים האלה
נועם וילדר:
      אני רוצה רגע בזריזות לעבור לצעדים, חלק מזה הן הצעות של בני ובנות הנוער, במסגרת פרלמנט הנוער
נועם וילדר:
 הנושא של פיקוח על מזון: אחריות משרד הכלכלה בנושא הזה
נועם וילדר:
 אנחנו רואים את הרפורמה של הייבוא, שמאוד מדאיגה אותנו במובן הזה, שיהיו מוצרים שלא יהיו מסומנים ושהם מזיקים לבריאות
נועם וילדר:
      מיסוי: כל מה שקשור למיסוי, זה גם משהו שאפשר לקדם אתו תזונה מיטיבה ובריאה
נועם וילדר:
      מערכת החינוך: דיברו איתנו המון על שינויי תזונה בקפיטריה
נועם וילדר:
 אין להם בכלל אפשרות להחליט על מה יהיה בקפיטריה
נועם וילדר:
 פיקוח על מחירים של מוצרי מזון בקפיטריה
נועם וילדר:
 ויותר מזה, הם היו רוצים להשפיע על מה נמכר בקפיטריה בבתי הספר שלהם
נועם וילדר:
 חדרי אוכל בבתי ספר: זה משהו שהוא בוודאי דורש המון תקציב, אבל הוא גם יעשה שינוי בעוד הרבה מובנים
נועם וילדר:
      התאמה של ספורט וחינוך גופני לקהל היעד, לכולם, שכולם יצליחו להתחבר אליו
נועם וילדר:
 כמו שאמר חבר הכנסת סימון דוידסון
נועם וילדר:
 אלה דברים שבאחריות משרד החינוך; משרד הבריאות אחראי על הנגשת הידע ועל סיפוק שירותים זמינים עבור ההורים והילדים
נועם וילדר:
     באחריות השלטון המקומי, זה כל הנושא של תכנון עירוני נכון: הצללת רחובות
נועם וילדר:
 דיברנו על הליכה ברגל