GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נועם וילדר:
 הצללה טבעית כנראה תשפר את היכולת של הילדים ללכת ברגל יותר בקלות
נועם וילדר:
 הנושא של חוגים: השקעה בחוגים זמינים, גם פיזית וגם כלכלית, במחיר שווה לכל כיס
נועם וילדר:
 זה משהו שהוא קריטי
נועם וילדר:
 גני שעשועים בכל שכונה
נועם וילדר:
 וגם סיוע לבתי הספר שבמסגרת הרשות
נועם וילדר:
      נקודה אחרונה, למרות שמסגרתי את הנושא הזה שהוא קשור לאורח חיים בריא
נועם וילדר:
 אבל אם אנחנו רואים ילד שיש לו שינוי תזונה מהיר ולא צפוי, שהביטוי שלו הוא השמנה, זה גם יכול להיות ביטוי לאיזו שהיא מצוקה נפשית שהילד מתמודד איתה וזה משהו שצריך לבדוק אותו
נועם וילדר:
 תודה
אלי אפללו:
נעשה הפסקה 3-4 דקות
אורית יוגב:
אני רוצה להמליץ על ספר נחמד שנקרא 'אכילה בהיסח הדעת'
אורית יוגב:
 אוניברסיטת סטנפורד או משהו עשו בית קפה, ועשו ניסוי מצחיק: הם חיברו צינורית לקערות מרק, נתנו לאנשים קערת מרק קטנה – אכלו את הקטנה והיו שבעים; בינונית – אכלו אותה והיו שבעים; גדולה – אכלו והיו שבעים
אורית יוגב:
 ואז עשו פטנט שהם מילאו בצינורית את המרק ואנשים אכלו בלי הפסקה
אורית יוגב:
 כלומר שיש משהו שאם לא מלמדים מגבלות על קופסה קטנה וצלחת קטנה וכדומה, אז יאכלו ללא מגבלה
קריאה:
גם אכילה מול מסך
אלי אפללו:
יופי
אלי אפללו:
 זה גם עניין תרבותי
אלי אפללו:
 האמת היא שדיברו פה דברים לעניין, היה יכול להיות חלק מהפרוטוקול, ואם זה היה מוקלט אז אין לי בעיה שחלק מהדברים ייכנסו, הכול בסדר
אלי אפללו:
      גיליון ציונים של פעילות גופנית, איזה יופי
אלי אפללו:
 מאיפה אתם?
נדא עליאן:
שמי נדא עליאן, מהמחלקה לחינוך ולקידום לבריאות במשרד הבריאות
נדא עליאן:
 אני הבאתי איתי את גיליון הציונים החדש שפרסמנו
נדא עליאן:
 הוא חלק מהחברות של ישראל בפורום הבינלאומי Active healthy kids
נדא עליאן:
 בגיליון הזה, ישראל קיבלה לצערי את הציון D, כשסקאלת הציונים היא A-F
נדא עליאן:
 אנחנו נמצאים במקום לא טוב מבחינת התנועה והפעילות הגופנית
נדא עליאן:
 יש לילדים שלנו אורח חיים ישבני מאוד ודיברנו עכשיו על המסכים
נדא עליאן:
      הגיליון הזה חשף שאנחנו חייבים לנקוט צעדים משמעותיים בתחום של פעילות גופנית ותנועתיות בקרב ילדים ובני נוער
נדא עליאן:
 32% מהילדים שלנו, מבצעים פעילות גופנים של שעה ביום במשך ארבעה ימים בשבוע ופחות מתשעה אחוזים, מבצעים את הכמות שעות המומלצת לפי ארגון הבריאות העולמי
נדא עליאן:
 מגפת הקורונה החמירה את המצב
נדא עליאן:
 הילדים הגיעו למצב שרק שלושה אחוזים מהם, מבצעים את שעת פעילות גופנית אחת ביום
נדא עליאן:
 תבינו את מה שקורה
נדא עליאן:
 אני לא יודעת אם הנתונים שפורסמו בגיליון הזה מפתיעים או שלא, אנחנו ידענו את זה, אנחנו נמצאים במצב מאוד חמור
נדא עליאן:
      התחלנו במשרד הבריאות בנקיטה של כל מיני צעדים, בשותפות עם עוד משרדים ואני אתן דוגמה
נדא עליאן:
 אנחנו מפתחים עכשיו תוכנית פיילוט בשיתוף עם משרד החינוך, משרד הספורט והתאחדות הספורט, של הקמת מועדוני ספורט עממיים, לא תחרותיים
נדא עליאן:
 כיום בבתי הספר של התאחדות הספורט, מועדוני הספורט הם תחרותיים ואנחנו רוצים לתת הזדמנות לכל הילדים לבצע פעילות גופנית ולהיות בתנועתיות
נדא עליאן:
      אנחנו שמים דגש במיוחד על הפריפריה ועל בתי ספר ממעמד סוציו אקונומי נמוך
נדא עליאן:
 במקביל, מתבצע מהלך משותף עם משרדי ממשלה אחרים, גם עם אפרת שנמצאת פה, עם ארגון ׳מעוז׳ ועם ארגוני החברה האזרחית, למיזם של פורום משותף שמתמקד רק בקידום בריאות בקרב בני נוער ובמיוחד בכל נושא ההשמנה והפעילות הגופנית
נדא עליאן:
 כולנו תקווה שהמפגשים האלה יביאו לשינויים
נדא עליאן:
 רציתי בדיוק להגיד ואולי אפרת תרחיב, שהנושאים בהם יתמקדו - - -
אלי אפללו:
אז המשרדים שבעצם יכולים לקדם את הדברים האלה הם משרד הבריאות, משרד החינוך ומשרד הספורט, או שיש עוד משרד?
קריאה:
משרד הרווחה
אלי אפללו:
דרך אגב, יש פה מישהו מהרווחה?
נדא עליאן:
גם המשרד לביטחון פנים, גם המשרד לשוויון חברתי
נדא עליאן:
 אפילו בוועדת החינוך - - -
אלי אפללו:
אוקיי, כי מדובר בנושא חשוב אז אני רוצה לעשות ישיבת מעקב ולנסות לעשות גם תיאומים
אלי אפללו:
 אפילו אם כבר יש תוכנית, צריך לבדוק כיצד היא מיושמת ואיזה מדדים יש בה
נדא עליאן:
בהמשך למה שאפרת אמרה, על תוכנית ׳אפשרי בריא׳, זו תוכנית שגם נמצאת ברשויות המקומיות, שם זה נקרא ׳אפשרי בריא בעיר׳
נדא עליאן:
 היום אנחנו נמצאים עם התוכנית הזאת ב-80 רשויות מקומיות
נדא עליאן:
 במסגרת התוכנית אנחנו מעודדים את כל הנושא של פעילות גופנית ושל אורח חיים בריא וסביבה תומכת
נדא עליאן:
 הדבר החשוב ביותר זה לתת לאנשים את האפשרות לבצע פעילות גופנית ולחיות אורח חיים בריא
נדא עליאן:
 אנחנו מעודדים מסלולי הליכה ומתקני ספורט, אבל לצערנו הדבר הזה תמיד תקוע בתקציבים
נדא עליאן:
 אם יש תקציב גדול, הרשות יכולה לנצל את התקציב לדברים האלה
אלי אפללו:
את יודעת איך שיחקנו כדורגל בעבר? עם גרב שמילאנו בבגדים ובסמרטוטים
אלי אפללו:
 היום צריך לבנות מגרשים וכך הלאה ולתת לילדים לרוץ
נדא עליאן:
אני מסכימה
נדא עליאן:
 אבל אפילו אם אין מספיק תקציבים לבנייה של האולמות, אז אנחנו נמצאים שם וכל הזמן Advocacy לכך שהדבר הזה חשוב
נדא עליאן:
 כדי שגם כל הרשויות וגם מקומות אחרים, ינצלו את התקציבים כדי להשקיע בזה
אלי אפללו:
 בבקשה, משרד הבריאות, כן בבקשה
רנאא מחאג׳נה יונס:
אז אני נציגת אגף התזונה במשרד הבריאות
רנאא מחאג׳נה יונס:
 כמובן שכאשר מדברים על השמנת ילדים, אז תחום התזונה הוא בסיסי ועיקרי לטיפול בבעיה ולמניעתה
רנאא מחאג׳נה יונס:
 כאשר מדברים על טיפול בבעיה, אז זה לא רק הרגלי אכילה, מה אוכלים ואיך, אלא זה קשור גם לסביבת המזון
רנאא מחאג׳נה יונס:
 אנחנו נמצאים היום בסביבה של שפע, שפע של מזון מזיק, של אוכל מעובד ושל שתייה מתוקה
רנאא מחאג׳נה יונס:
 אנחנו מותקפים גם מצד התעשייה, מפרסומות
רנאא מחאג׳נה יונס:
      עשינו הליך עם בני נוער והמועצה לשלום הילד ושם עלתה הנקודה שבני הנוער והילדים, מוצפים ברשתות החברתיות ובדיגיטל, במידע לא אמין ובכל מיני מסרים שהם מקבלים ממשפיענים של שיווק מזון אולטרה מעובד
רנאא מחאג׳נה יונס:
 חשוב לי לציין שבישראל, 50% מהקלוריות שבני הנוער צורכים הן מזון אולטרה מעובד וגם כשמדברים על שתייה מתוקה, בהמשך למה שעלה היום, ש-60% מההורים בחברה הערבית ו-15% מההורים בחברה היהודית, דיווחו על תינוקות בגילאי תשעה חודשים ועד גיל שנה, שותים שתייה מתוקה, גם בגילאים האלה, זה נתון מאוד מאוד מפחיד
רנאא מחאג׳נה יונס:
      מגיל שנתיים ועד גיל 11, 22% מההורים בחברה היהודית ו-53% מההורים בחברה הערבית, מדווחים על ילדים ששותים שתייה מתוקה
רנאא מחאג׳נה יונס:
 פתאום בוטל גם המס על השתייה המתוקה
רנאא מחאג׳נה יונס:
 כמובן שאנחנו במשרד הבריאות ננסה לקדם רגולציה בדרך אחרת
רנאא מחאג׳נה יונס:
 חשוב לי לציין גם מה אנחנו באמת עושים באגף התזונה
רנאא מחאג׳נה יונס:
 אגף התזונה מקדם מבחן תמיכה לקופות החולים בנושא טיפול בהשמנה של ילדים ומבוגרים
רנאא מחאג׳נה יונס:
 בנוסף, המשרד פועל לבנייה של תשתיות טכנולוגיות ורשם להשמנה, לעיבוי הטיפול בהשמנה ולהכשרת אנשי מקצוע לטיפול רב מקצועי בהשמנה ולביטחון תזונתי
רנאא מחאג׳נה יונס:
      ברמת המליאה, אנחנו שותפים להרבה תוכניות בתחום התזונה, גם עם משרד החינוך וגם תוכנית ׳אפשרי בריא׳ ברשויות
רנאא מחאג׳נה יונס:
 זה לא רק הסברה, העלאת מודעות וקמפיין, אלא גם ברמת הסביבה
רנאא מחאג׳נה יונס:
 הכוונה לתקצוב של ברזיות מים למשל, שאין מספיק במרחב הציבורי ושמעודדות שתיית מים, גינות ירק בתמיכה של משרד החקלאות
רנאא מחאג׳נה יונס:
 דיברתם על משרדי הממשלה, אז משרד החקלאות ביחד איתנו, פועלים להקמה של גינות קהילתיות
רנאא מחאג׳נה יונס:
 בכל מה שקשור לארגוני נוער
רנאא מחאג׳נה יונס:
 יצאנו ב- ׳קול קורא׳, ביחד עם משרד החינוך, בתקציב שקיבלנו ממיסוי הסוכר
רנאא מחאג׳נה יונס:
      חשוב לי לציין גם שהרבה מהתוכניות שביצענו וקידמנו, קרו על חשבון תקציב מיסוי הסוכר, שעכשיו בוטל, מה שיוביל אותנו לבעיה
רנאא מחאג׳נה יונס:
 ביחד עם ארגוני הנוער ותנועות הנוער, קידמנו תקציב לייעוץ של דיאטנית, שתלווה את התנועות ואת הארגונים, על מנת להטמיע את תחום התזונה, גם ברמת הסביבה וגם ברמת החינוך התזונתי
רנאא מחאג׳נה יונס:
 בכל הקשור לתזונה ברמה האזורית
רנאא מחאג׳נה יונס:
 יצאנו בתוכנית חדשה ופורצת דרך של ׳תזונת אשכולות׳
רנאא מחאג׳נה יונס:
 האשכול מאגד כמה רשויות ביחד ולכל אזור הצבנו דיאטנית אזורית שתתכלל את תחום התזונה בהתאם לרמה האזורית
רנאא מחאג׳נה יונס:
      כמובן שיש לזה ערך מוסף, כי לכל אזור ולכל אשכול שמאגד רשויות מסוימות, יש מאפיינים חברתים, פוליטיים וגיאוגרפיים שצריכים להילקח בחשבון
רנאא מחאג׳נה יונס:
 אז בנוסף לתקצוב הדיאטנית האזורית, יש גם תקציב להקמה של תוכניות מותאמות בתחום
אלי אפללו:
יש פרסום לכל הדברים האלה? זאת אומרת, איך יודעים שמגיעים למשרד הבריאות ומקבלים תקצוב לתזונאית?
רנאא מחאג׳נה יונס:
 הוצאנו ׳קול קורא׳
רנאא מחאג׳נה יונס:
 בנוסף, אנחנו מקדמים גם תפקיד של דיאטנית עירונית
רנאא מחאג׳נה יונס:
 אנחנו רוצים שתהיה דיאטנית בתוך הרשות המקומית, שתתכלל את כל ה - - -
אלי אפללו:
דרך אגב, לפני למעלה מ-10 שנים, קידמתי דבר כזה באחד מהמתנ״סים בקריית השרון בנתניה
אלי אפללו:
 זה היה דבר ייחודי
אלי אפללו:
 ביחד עם ההורים והילדים, החלטנו על איזו תזונה תהיה להם
אלי אפללו:
 הם בחרו את דברים ביחד עם התזונאית וזה היה דבר פשוט מדהים
אלי אפללו:
 אני גם רוצה לשמוע את הבנות, אם אפשר
אלי אפללו:
 סיימת?
רנאא מחאג׳נה יונס:
יש לי עוד מלא
אלי אפללו:
 אז תעבירי לנו את מה שיש לך כדי שנכניס את זה אחרי זה לפרוטוקול
אלי אפללו:
 בסדר? יופי
ליאל סרוסי:
נעים מאוד
ליאל סרוסי:
 שמי ליאל סרוסי, אני דוברת מועצת התלמידים והנוער הארצית
ליאל סרוסי:
 בת 16 מחדרה ועולה לכיתה י״ב
ליאל סרוסי:
 אני מסכימה עם כל מה שנאמר, אני גם אחזור על כמה דגשים אבל גם אנסה לתמצת ולחדש
ליאל סרוסי:
 קודם כל, עלה פה כל נושא הטלוויזיה והרשתות החברתיות
ליאל סרוסי:
 מספיק היום רק לפתוח את ה- Tik-ToK או את ה- Instagram, בשביל לראות שיח מזעזע
ליאל סרוסי:
 זה קורה גם בתוכניות ריאליטי כאלה ואחרות, גם בתוכניות בוקר וגם בדיון שיפוטי על איך הבגד הזה יושב על זאת ולמה
ליאל סרוסי:
      הדבר הזה קורה ואנחנו כבני נוער חשופים לזה, רואים את זה וגם מגיבים בהתאם
ליאל סרוסי:
 אנחנו רואים תגובה כמו: ״למה את אוכלת כל כך הרבה?״ או ״למה את אוכלת את זה ולא את זה?״ וזה מזעזע, כי תמיד יש ביקורת
ליאל סרוסי:
 או שאתה לא אוכל מספיק או שאתה אוכל יותר מידי, זה תמיד שם
ליאל סרוסי:
 זה ממש חזק ברשתות וזה אפילו די מסוכן
ליאל סרוסי:
 כי אנחנו חשופים לזה, אין על זה בקרה בשום צורה וזה חודר אל השיח בתוך הכיתות, בתוך בתי הספר ובין חברים
ליאל סרוסי:
 אם היא מדברת אליה ככה אז למה אני לא יכולה לדבר ככה לחברה? זו שאלה קיימת
ליאל סרוסי:
      שאלה נוספת שעולה היא ״מה זה בכלל מזון בריא״
ליאל סרוסי:
 אם אני אוכל כל היום מלפפון וארד במשקל, אז זה נחשב מזון בריא? אם אני כל היום אוכל רק ירקות זה נחשב למזון בריא? זה יהיה מספק עבור התזונה שלי? אז כאן נכנסים לפה כמה נושאים
ליאל סרוסי:
 קודם כל, התוכניות שעלו ממשרד החינוך נשמעות באמת מדהים, אבל חבל שאנחנו לא באמת חווים אותן
ליאל סרוסי:
 אם יש לכם מספרים של כמה שיעורים כאלה עוברים בשנה, אבל זה משהו שלא חווינו, לא אני, שנמצאת במערכת כבר 11 שנים ולא החברות שלי
אלי אפללו:
גברת לאופר, מה שאומרים פה חשוב מאוד, כי הם הצרכנים, הם הלקוחות שלנו בעצם
אלי אפללו:
 אם הן לא יודעות, אז חשוב מאוד לראות למה זה לא מגיע
אלי אפללו:
 אני מניח שיש רצון טוב ומצוין למשרד החינוך, אבל זאת הערה חשובה
ליאל סרוסי:
בנושא ההגדרה של מה הוא מזון בריא
ליאל סרוסי:
 אם אני יושבת עם חברה במסעדה ואוכלת סלט, כי זה נורא טעים לי, אבל אז יסתכלו עליי במבט שאומר: ״האם היא אוכלת סלט כי היא רוצה לרדת במשקל?״, זה שם, זה מה שקורה וזה השיח
ליאל סרוסי:
 עוד דבר בנושא של מזון בריא, שגם עלה מהדברים של המועצה לשלום הילד, מה קורה עם הקפיטריות בבתי הספר? זאת פשוט הזנחה
ליאל סרוסי:
      אני תלמידה שלומדת כל יום משעה 07:40 ועד השעה 17:00, גם אם אביא שני כריכים זה כנראה לא יספיק לי עד סוף היום, מתי שהוא אני ארצה משהו מתוק או משהו קצת יותר טרי ורענן, אבל מה שיש לי בקפיטריה של בית הספר, זה לחמנייה עם נקניקיה, לחמנייה עם סלטים, פלאפל, בורקסים, מלא שוקולדים ומלא חטיפים, אין לי שם אף תחליף בריא
אלי אפללו:
אגב, פלאפל זה טעים ובריא, אבל בלי הפיתה
ליאל סרוסי:
בלי הפיתה, אבל זה לא נמכר בלי
ליאל סרוסי:
 יש דברים שאפשר לאכול וזה באמת תלוי גם במינון, אבל אין לנו לא את הידע ולא את הכלים, בשביל לדעת מה בריא, מה נכון ואיך, שזה גם עוד משהו שקורה ברשתות
ליאל סרוסי:
 בנושא ספורט, אני רוצה לשתף שהייתי תלמידה בכיתת ספורט במשך שנתיים, בכיתות ח׳ ו-ט׳ ולא התחברתי לזה בכלל
ליאל סרוסי:
 כבת, לא הייתי לי את האפשרות לבחור האם אני רוצה כדורגל, כדורסל או כדורעף, שובצתי אוטומטית לכדורעף בגלל שאני אישה, אפרופו ספורט בקרב בנות, ולא התחברתי לזה
ליאל סרוסי:
      התחרות גרמה לי ללחץ, אף פעם לא העלו אותי לשחק במגרש והרגשתי שזה לא בשבילי
ליאל סרוסי:
 באמצע כיתה ח׳, ניגש אליי המאמן ואמר לי: ״יש קורס שופטות בכדורעף, תנסי, מה יש לך להפסיד?
ליאל סרוסי:
״ אז היום אני שופטת כבר שלוש שנים, בהתאחדות הספורט של בתי הספר ואני גם אחראית שופטים במחוז חיפה
ליאל סרוסי:
 אז נכון שאני לא רצה במגרש, אבל לפחות אני לא נרתעת מספורט, מצאתי את המקום שלי וזה משהו שלא קורה היום
ליאל סרוסי:
 תלמידים לא יודעים לאתר בכלל את הספורט שמתאים להם, כי בכלל לא ניתנת להם אפשרות כזאת
ליאל סרוסי:
      שיעורי הספורט בבתי הספר הם דבר מאוד מקובע, ריצת אלפיים וקפיצה בחבל, ויש בנים שבכלל יותר מתאים להם כדורסל, ג׳ודו או משהו אחר
ליאל סרוסי:
 טניס למשל, זה ספורט שכמעט בכלל לא מלמדים בשיעורי ספורט
ליאל סרוסי:
 דבר אחרון, הזכרת את הנושא הזה של חינוך מהבית
ליאל סרוסי:
      אז אני חוזרת לנקודה שהעליתי, לרוב ההורים אין באמת את הכלים שנחוצים כדי להסביר לילדים שלהם מה בריא, מה לא בריא ואיך נכון לאכול
ליאל סרוסי:
 זה דבר שגם ממש משפיע על מצבם הנפשי של התלמידים, כי מצד אחד אין להם עם מי להתייעץ ומצד שני יש לחץ מאוד גדול גם בבית, כי גם ההורים ניזונים מהרשתות החברתיות ומהטלוויזיה, באשר למה שאומרים שהוא נכון וטוב וזה דבר שפוגע בנו
מוריה טויטו:
שמי מוריה טויטו ואני נציגה ממועצת התלמידים והנוער הארצית
מוריה טויטו:
 בדיוק סיימתי את כיתה י״ב
מוריה טויטו:
 אני רוצה להעלות את הנושא של חוסן נפשי
מוריה טויטו:
 אי אפשר להעלות את הנושא של השמנה בקרב ילדים ונוער מבלי לדבר על חוסן נפשי
מוריה טויטו:
 כי בסוף, כמו שליאל אמרה, אנחנו מושפעים המון מהרשתות החברתיות
מוריה טויטו:
 אם השיח שאנחנו רואים בכל מקום, הוא שיח שכולל בעיות בדימוי, שנאה עצמית וכל מיני דברים בסגנון הזה, אז זה גורם לתופעות נלוות, להפרעות אכילה, שיכולות גם להתבטא באכילה רגשית, אכילת יתר, בולמוסים וכל מיני דברים כאלה, שגם צריכים להילקח בחשבון כאשר מסתכלים על נתונים של השמנה
מוריה טויטו:
      בסוף, יכול להיות שילד עם השמנת יתר ועודף משקל, זה ילד שנמצא במצוקה כל שהיא, ילד שרע לו וזה דבר שצריך לשים לב אליו
מוריה טויטו:
 בנוסף, אנחנו לא תמיד יודעים מה הסיבה להשמנת יתר ועודף משקל והיא יכולה גם לנבוע מבעיה בריאותית שלא יודעים עליה, או שלא מטופלת
מוריה טויטו:
 כמו למשל בעיות בבלוטת התריס, שזו גם בעיה שלוקח המון שנים לאבחן אותה, נטיות להשמנה במשפחה וכל מיני דברים כאלה
מוריה טויטו:
      אז כשיש התעסקות רבה בנושא הזה וכל הזמן מסתכלים על משקל, כשאומרים: ״הנה, הוא הצליח לרדת 20 קילו בחמישה חודשים והיא עשתה דבר מסוים והצליחה לרדת חמישה קילו בחודש״, זו עשויה להיות בעיה, בני נוער לא מודעים לאבחנה בין מבני גוף ולעובדה שמה שעוזר לאדם מסוים לרדת במשקל, לא בהכרח יעזור גם למישהו אחר
מוריה טויטו:
 ב- Tik-TOK אפשר לראות שכל בן אדם שני הופך להיות מאמן כושר ותזונאי, שנותן טיפים לאחרים
קריאה:
הכיני את הגוף לקיץ
מוריה טויטו:
כן
מוריה טויטו:
 יש את הטרנד של ׳קלואי טינג׳ ועוד כל מיני טרנדים כאלה ואחרים, שאומרים: ״תשתה כוס קפה שחור עם לימון או Whatever ותרד במשקל באורח פלא
מוריה טויטו:
״ זה לא באמת עובד ככה
מוריה טויטו:
 זה לא שיח נכון ואלה לרוב גם לא נתונים נכונים
מוריה טויטו:
 ילד שרואה משהו ב- Tik-TOK, לא יגיד: ״טוב, אולי אני צריך לבדוק את זה עם גורם מוסמך״
אלי אפללו:
מה הציפיות שלכם? מאיפה תרצו שתגיע התמיכה?
מוריה טויטו:
הציפיות הן בעיקר לשנות את השיח
מוריה טויטו:
 אני רוצה גם להעלות נושא נוסף
מוריה טויטו:
 יש בבתי הספר, בחטיבת הביניים, בדיקות של משקל וגובה
מוריה טויטו:
 נותנים לילדים את התוצאות של ה- BMI שלהם בבית הספר
מוריה טויטו:
 בתור ילדה שהייתה בכיתה ז׳ בעודף משקל ועדיין, קיבלתי את התוצאות של הבדיקה עם כל השכבה שלי, כולם הלכו עם הדפים ושאלו: ״כמה את שוקלת? מה ה- BMI שלך?״
תמי סלע:
השקילה הייתה לבד?
מוריה טויטו:
לא
מוריה טויטו:
 היינו שלושה ילדים לפחות בחדר, כולם הולכים עם התוצאות ביד לכיתה וזה בלגן שלם
מוריה טויטו:
 בסוף מדובר במידע רפואי של הילד
מוריה טויטו:
 המורה לא יכולה לפקח על האם הילד מראה את התוצאות לילדים אחרים או במה שמתפתח בעקבות הבדיקה הזאת ובסוף זה גם נכנס לשיח
מוריה טויטו:
 אמרת בתחילה הדיון שהשמנה היא המקור לכל המחלות ושזה נורא ואני חייבת להגיד שזה חרה לי לשמוע את זה, כי בסוף זה מתגלגל ונכנס לשיח בין ילדים ובני נוער וזה גורם גדול מאוד גם לבריונות ולחרמות, שנהפכו להיות Issue גדול נורא
מוריה טויטו:
      כשהשיח של ילדים הוא רק סביב משקל ודימוי גוף, אז זה בסוף פוגע ויוצר את הבעיות הנלוות, אכילה רגשית והפרעות אכילה
מוריה טויטו:
 אז זה שיח שיוצר בסוף את התוצאה ההפוכה
מוריה טויטו:
 אני חושבת שאם היה יכול להיפתח פורום משותף, של משרד החינוך, משרד הבריאות ומועצת התלמידים והנוער הארצית, זה היה בוודאי מועיל
מוריה טויטו:
      לבוא ולדבר על הנושא ולחשוב ביחד עם בני הנוער, על מה אפשר לעשות
מוריה טויטו:
 מועצת התלמידים והנוער הארצית מייצגת בני נוער בכיתות ז׳-י״ב והם אלה שיודעים בצורה הטובה ביותר מה קורה בשטח
מוריה טויטו:
 אז אני מאמינה שאם נעשה את זה ביחד, אם נבנה משהו שכל הזמן יתעדכן בהתאם למצב בשטח, אז זה יוכל לשנות גם את האחוזים שאנחנו רואים כרגע וגם את החוסן הנפשי של בני הנוער
אלי אפללו:
 אני רק רוצה להבהיר
אלי אפללו:
 כשאמרתי את מה שאמרתי, הכוונה הייתה שההשמנה היא גורם לסיכון, אבל יש גם אנשים שהם שמנים ובריאים וזה בסדר, שלא נבין את זה לא נכון, בסדר? יש גם אנשים רזים שיש להם מחלות
אלי אפללו:
 אז רק רציתי להבהיר את הכוונה של דבריי
אביבית ברנר:
ד״ר אביבית ברנר ואני מומחית באנדוקרינולוגיה ילדים
אביבית ברנר:
 אני רוצה להדגיש עד כמה באמת חשוב לשנות את השיח, כי ההתייחסות שלנו להשמנה היא לא בשביל לעשות איזה שהוא סוג של shaming ולא בשביל להעליב אף אחד
אביבית ברנר:
 המטרה היא לא להפוך את כל האנשים לאותו הדבר, אין שום שאיפה כזאת
אביבית ברנר:
 בהתייחסות לבני נוער, אנחנו צריכים גם לקדם את הנושא של פלורליזם, לקבל כל אדם באשר הוא
אביבית ברנר:
 לאנשים שונים יש מבנה גוף שונה ויש להם נטייה שונה
אביבית ברנר:
      לנושא הנטייה להשמנה, יש בסיס גנטי מאוד משמעותי
אביבית ברנר:
 הבסיס הגנטי הוא לא רק לנטייה לצבור שומן, אלא גם לנטייה לפתח סיבוכים בריאותיים
אביבית ברנר:
 אנחנו מודדים את הנושא של ההשמנה על ידי BMI, אבל מדובר במדד מאוד מאוד גס, כי הוא מתייחס בעיקר לנושא של אגירת שומן ולא כל כך מתייחס לנושא של מסת שריר נמוכה והדברים האלה קשורים אחד בשני בקשר מאוד מאוד חזק
אביבית ברנר:
 בהחלט יש אנשים שהם - - -
אלי אפללו:
סליחה שאני קוטע אותך, אבל היה פיגוע בתל אביב, ברמת החייל, ואני רוצה להתפלל לרפואת הפצועים
אביבית ברנר:
אני מקווה שנקבל בשורות טובות
אביבית ברנר:
 נחזור חזרה אל הנושא
אביבית ברנר:
 אז יש פה קשר מאוד אדוק לגנטיקה, לתזונה ולפעילות גופנית
אביבית ברנר:
 זה לא האחד במקום השני או האחד על גבי השני
אביבית ברנר:
 צריך להבין שהאוכלוסייה שלנו לא משתנה מבחינה גנטית, אבל היא משתנה מבחינה אפי-גנטית וזה מה שבעצם גורם לזה, שאוכלוסיות שהן כבר בסיכון, שיש בהן יותר השמנה ויותר סיבוכים מטבוליים, אז הייתי אומרת, שהן יולדות ילדים ומגדלות ילדים לתוך סיכון מוגבר בגלל הנושא הזה
אביבית ברנר:
      כי למשל, ילדה שאוכלת תזונה מאוד לא בריאה ולא עוסקת בפעילות גופנים, גם אם היא לא תגדל לתוך השמנה מאוד משמעותית ואין פה שום עניין של קריטריונים מהבחינה הזו, בסופו של דבר עלולה לסבול מסוכרת במהלך ההיריון והתוצאה של ילד שחשוף לסביבה הסוכרתית של ההיריון, יהיה ילד שיהיה לו סיכוי של פי כמה לסבול מהשמנה
אביבית ברנר:
      בנושא של בני נוער ותזונה
אביבית ברנר:
 זה לא שיש משהו שהוא בריא לילדים רזים
אביבית ברנר:
 למשל, ילדים שמגיעים אלינו למרפאה ומקבלים המלצות לגדילה בריאה
אביבית ברנר:
 אין ילד שמשקלו נמוך ומגיע לקבלת המלצות תזונתיות, שיקבל המלצה לצריכת חטיפים או שתייה ממותקת, זה מזיק לכולנו וצריך להבין שיש משהו במזונות האלה, שגורם לנו לרצות לצרוך את זה עוד ועוד, להישאב לתוך הדבר הזה
אלי אפללו:
ממכר
מוריה טויטו:
בסוף זה גם עניין של הרגל
מוריה טויטו:
 ברגע שילד יהיה רגיל מגיל קטן לכך שספורט הוא לא רק לספורטאים ותזונה נכונה זה משהו שרלוונטי לכולם, אז הוא יעשה את זה
אלי אפללו:
ברור, זה צריך להיות חלק מהחיים
אלי אפללו:
 קופת חולים, בבקשה
גלית גולדז׳ק קוניק:
שמי ד״ר גלית גולדז׳ק, אני דיאטנית ראשית בקופת חולים ׳כללית׳
גלית גולדז׳ק קוניק:
 הפסיכולוגית אורית יוגב כאן איתי, היא גם מ-'כללית׳
גלית גולדז׳ק קוניק:
 בכוונה באנו שתינו, בשביל להציג עמדה שהיא רב מקצועית לטיפול בבעיה
גלית גולדז׳ק קוניק:
 אמנם נושא הוועדה הוא טיפול בהשמנה, אבל אין ספק שיש פה עניין של אורח חיים בריא
גלית גולדז׳ק קוניק:
 כולם פה דיברו על החשיבות של לתקוף את הדבר הזה מכל הכיוונים, בהיבט החינוכי, בהיבט של הקהילה, בהיבט של המתנ״סים וכולי
גלית גולדז׳ק קוניק:
      אז באמת כל הספרות המדעית מדברת על כל ההיבטים האלה
גלית גולדז׳ק קוניק:
 אני קצת אכנס פה לנושא של קופות החולים
גלית גולדז׳ק קוניק:
 השנה, הייתה השנה הראשונה בהיסטוריה, בה הוקצו כספים במבחן תמיכה לטיפול בהשמנה
גלית גולדז׳ק קוניק:
 ממה שאני הבנתי, אולי רנאא תתקן אותי אם אני טועה, הכספים האלה הוקצו מתוך המיסוי על המשקאות הממותקים, שבוטל השנה
גלית גולדז׳ק קוניק:
 תבינו, מערכת הבריאות היא ״מורעבת״ ובזכות הכספים האלה הצלחנו, בחלק מהמקומות בארץ ובשאיפה לתפוצה כמה שיותר רחבה, להקים טיפול מקצועי להשמנה, שכפי שראיתם, מדובר בנושא שהוא מאוד מורכב
אלי אפללו:
אבל זה משהו שמוגדר עבור ילדים ונוער?
גלית גולדז׳ק קוניק:
 הדרישה במבחן התמיכה הייתה להתייחס גם לילדים ונוער וגם למבוגרים
גלית גולדז׳ק קוניק:
 אז באמת הקמנו קורס מדהים, לטיפול בעודף משקל ובהשמנה, שאורית ואני היינו אחראיות עליו, שלוקח את כל ההיבטים, החל מתזונה נכונה, להיבטים אנדוקרינולוגים, להיבטים פסיכו-סוציאליים ולכל ההיבטים שקשורים בהשמנה
גלית גולדז׳ק קוניק:
 זו פעם ראשונה שבאמת יכולנו בכלל להקים קורס כזה
גלית גולדז׳ק קוניק:
 רק שתבינו, הדרישה מצד אנשי בריאות הייתה עצומה וההרשמה לקורס הזה הייתה מטורפת, מה שרק מראה עד כמה הידע בנושא הזה חסר
אורית יוגב:
160 אנשים נרשמו ועצרנו את זה, כי לא עמדנו בכמות
אלי אפללו:
אבל האם היו תוכניות מיוחדות לילדים ונוער? או שלא? כי אני מכיר את התוכניות של קופות החולים ולמיטב ידיעתי, רוב - - -
גלית גולדז׳ק קוניק:
אני קודם רוצה להציג את העמדה שלנו, אוקיי? אני חושבת שזה מאוד מאוד חשוב לנו, למערכת הבריאות, קודם כל לתת את הידע שלנו ואת הנתונים ולעשות שיתופי פעולה ביחד עם הקהילה, אם זה משרד החינוך ואם זה עם המתנ״סים ואם זה להוציא את הידע הזה החוצה, כי הגישה פה היא מאוד חשובה
גלית גולדז׳ק קוניק:
 השיח בנושא הזה צריך להיות בשפה שמותאמת לבני נוער
גלית גולדז׳ק קוניק:
 בני נוער לא יכולים להבין שיח ״שבא להם מגבוה״ וכל ההתייחסות להשמנה לא צריכה להיות בהיבט של תחלואה
אלי אפללו:
לכן אני שואל, האם התוכניות שלכם היו מותאמות ספציפית לילדים ונוער?
אורית יוגב:
כן
אורית יוגב:
 יש קורס שהוא ספציפי לילדים ולבני נוער
גלית גולדז׳ק קוניק:
 הקורסים הופרדו, לטיפול בבני נוער ולטיפול במבוגרים, שזה משהו אחר לגמרי
אלי אפללו:
זאת אומרת שאם נניח יש בני נוער, שנמצאים בקופת חולים ׳כללית׳ ורוצים להיכנס לאיזה שהוא ״חוג״ או לאיזה שהוא קורס טיפולי כזה? האם זה קיים עבור רק בני נוער? כי נוער לא יבוא למקום בו יש אנשים מבוגרים
אורית יוגב:
הקורס הוא לאנשי מקצוע
גלית גולדז׳ק קוניק:
המרכזים שהוקמו הם מרכזים לבני נוער ובנפרד יש מרכזים למבוגרים, זה תחום שונה לגמרי
גלית גולדז׳ק קוניק:
 ההתערבות בנושא בקרב בני נוער היא התערבות חינוכית ומשפחתית, זו התערבות שנקראת ׳פסיכו-חינוכית׳
גלית גולדז׳ק קוניק:
 לכן זה מאוד מאוד חשוב להדגיש - - -
אלי אפללו:
אבל האם ישנה המשכיות?
גלית גולדז׳ק קוניק:
 אולי זה המקום להביא את זה לפתחך, כדי שתוכל לתרום
אלי אפללו:
אוקיי, בשביל זה אני שואל
אלי אפללו:
 האם כרגע הפסקתם עם זה?
גלית גולדז׳ק קוניק:
מבחני התמיכה כרגע נמצאים בסכנה
אלי אפללו:
יפה, זה מה שרציתי לדעת
אלי אפללו:
 אנחנו פה כדי לשמוע ואחר כך לנסות לראות איך ניתן כמובן לתכלל חלק מהדברים פה וכמובן איך בסופו של דבר נוכל להשפיע
אלי אפללו:
 מה שאת אומרת בעצם, זה שקידמתם תוכנית מסוימת, שהיא נכונה גם עבור ילדים ונוער, כי זה הבסיס בוועדה הזו, של זכויות הילד ואתן חושבות שמבחני התמיכה מצויים בסכנה בגלל תקצוב כזה או אחר שקיבלתם באמצעות המיסוי שעכשיו הופסק ולכן לא ימשיך להגיע אליכם
גלית גולדז׳ק קוניק:
 כן
גלית גולדז׳ק קוניק:
 אנחנו גם חייבים לדבר על הנושא של ״הדלת המסתובבת״, כן? בין עלייה בהשמנה לבין התפתחות של הפרעות אכילה, אי אפשר להתעלם מזה
גלית גולדז׳ק קוניק:
 כל הנושא של דימוי גוף נמצא בעלייה מאוד גבוה בעקבות הרשתות החברתיות וצריך לתת על זה את הדעת בכובד ראש
גלית גולדז׳ק קוניק:
 אני רוצה להעביר את רשות הדיבור לאורית יוגב
גלית גולדז׳ק קוניק:
 תודה
אורית יוגב:
אני רוצה להגיד כמה דברים, אולי אני אסכם את זה בשלוש נקודות קטנות, כמי שמביאה את הצד הפסיכולוגי של הנושא
אורית יוגב:
 קודם כל, באמת נורא חשוב אופן השיח, כי אנחנו יודעים היום, מחקרית, שכאשר רופא פונה לילד בנושא של השמנה, זה גורם לעלייה במשקל
אורית יוגב:
 בנוסף, לפי המחקרים, 76
אורית יוגב:
6% מהילדים עם השמנת יתר, עברו אירועי חיים לא פשוטים במשפחה
אורית יוגב:
 לפני 15 שנה הקמתי קו מצוקה נפשית, לילדים ולמשפחות שסובלים מהשמנה
אורית יוגב:
 היו אליי מאות פניות, אני די קרסתי מהדבר הזה, לא קיבלתי לשם כך שום תקציבים, עניתי להם בפלאפון הפרטי שלי
אורית יוגב:
 התקשרו מכפרים ערביים, ממקומות של חרדים וכולי
אורית יוגב:
      אני רוצה להגיד דבר באשר למקומות המטפלים
אורית יוגב:
 עשיתי על העניין הזה מחקר, חלק מהילדים האלה היו מטופלים במקומות, מתוך 200 שיחות, שבעה או שמונה ילדים עברו Abuse מיני, גם בנים וגם בנות, בעת בה הם היו מטופלים באותם מקומות
אורית יוגב:
 אנחנו לא יכולים להתעלם מעלייה חדה בדיכאון, בחדרה ובשימוש בתרופות
אורית יוגב:
 כשאנחנו מצמצמים את הנושא הזה לתזונה, תזונה ותזונה, אז אנחנו חוטאים בגדול, כי אנחנו צריכים לדבר עם הילדים שלנו על בריאות הנפש ועל איך יוצרים תקשורת
אלי אפללו:
יש גם את זה, תודה
אלי אפללו:
 כן
מרינה מאיר:
שמי מרינה מאיר, אני מקדמת בריאות ארצית באגודה לבריאות הציבור
מרינה מאיר:
 אנחנו עמותה גדולה שפועלת רבות גם בתחום המניעה, גם בתחום הטיפול וגם בתחום השיקום
מרינה מאיר:
 אני אתייחס רק לתחום המניעה, כי זה הנושא שלנו היום
מרינה מאיר:
 אני רוצה לציין שאנחנו, כעמותה, מלווים מאות בתי ספר וגני ילדים לאורך השנים והתחושה היא תחושה של תסכול גדול מאוד
מרינה מאיר:
 לעיתים קרובות הנפשות הפועלות בתוך בית הספר, הן אלה שקובעות האם נושא של קידום בריאות יתקיים בתוך בית הספר או לא
מרינה מאיר:
 הוצגו פה המון תוכניות ואת כולן אני מכירה
מרינה מאיר:
 מדובר בתוכניות איכותיות ונפלאות, שמתוקצבות באופן זמני
מרינה מאיר:
      מדינת ישראל צריכה להפסיק לשים ״פלסטר״, אני חושבת שהביטוי הזה כבר נשמע כאן
מרינה מאיר:
 אנחנו חייבים להבין שאנחנו מתמודדים עם נושא שממדיו עצומים ולכן צריכים להתחיל לעצב את ההתנהגות, מגיל אפס ועד 120