GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורן פז: אני מייצג את פורום הפרקליטות לעניין הגנה על הציבור מפני ביצוע עבירות מין וגם עוסק בתחום המעצרים ובטיפול בעבירות מין.
אורן פז: אני אהיה קצר, אלא אם כן תרצו להתחיל בנקודות מסוימות.
אורן פז: השאלה שאביגיל ביקשה שאמשיך אותה ואתייחס, גם ביחס לשאלה של יושבת הראש, עוסקת באופן בו אנחנו מטפלים בתיקי עבירות מין.
אורן פז: אני חייב לומר שהשאלה של מהירות ההחלטה של בית המשפט פחות קשורה לעניין, מהסיבה שעבירות המין מטופלות בראשונה על ידי המשטרה, ופה אין עיכובים אלא הטיפול מהיר ויעיל בעיקרו.
אורן פז: לא צריך להגיד לכולם שעבירות המין זה איזשהו מרחב של עבירות, החל מעבירת המין החמורה ביותר שהיא אינוס, וכלה בעבירות ברובד היותר נמוך – מבלי כמובן להמעיט בחומרה – של מעשה מגונה, שגם הן במגוון עבירות.
אורן פז: צריך לומר שהרוב המכריע של עבירות המין, מעצם המסוכנות הטבועה בהן מעצם ביצוע העבירה עוד לפני הערכות מסוכנות, מטופלות לרוב בהליכי מעצר על ידי המשטרה.
אורן פז: אנחנו מדברים על הליכי מעצר בשלב ראשון לצורכי חקירה, מה שאנחנו מכנים מעצר ימים.
אורן פז: רבים מאוד מהתיקים האלה, החלק הארי אפשר לומר, מגיעים לפרקליטות תוך ימים.
אורן פז: הפרקליטות היא היחידה שמטפלת בעבירות מין, לא התביעה המשטרתית, לצורך ליווי של פרקליט בתיק המעצר וקבלת החלטה במחוז הפרקליטות הרלוונטית, האם התיק מתאים לכתב אישום בהליך מהיר ולצדו בקשה למעצר עד תום ההליכים.
אורן פז: מטבע הדברים, רבים מהתיקים האלה מעצם המסוכנות שעולה מרוב עבירות המין, תלוי גם בנסיבות וכמובן כפוף לקיומן של ראיות, מוגשים עם מעצר עד תום ההליכים, זאת אומרת שהאיש מורחק מהאפשרות לפגוע, בין בקורבן ספציפי ובין בכלל הציבור, מיד בשלב חקירת המשטרה.
אורן פז: אנחנו כפרקליטות מבקשים מעצר עד תום ההליכים והליך בבית משפט.
אורן פז: מעצר עד תום ההליכים לא יבוטל, לפני שיתקיים דיון מהותי, כך שגם אם יש דחיות בשל אילוצי זמן כאלה ואחרות, האיש עצור עד החלטה אחרת.
אורן פז: כמובן שבדרך כלל מתקבלים בתיקים האלה תסקירי שירות מבחן, ותסקירי שירות מבחן פורסים תמונה של מסוכנות עבור בית המשפט בהליך המעצר – אני אומר בסוגריים שתסקיר שירות המבחן בהליך המעצר הוא מעין הערכת מסוכנות מקדמית, כי הערכות מסוכנות כלשונן מבוצעות כמו שנאמר קודם לאחר הרשעה.
אורן פז: גם אם בית המשפט מגיע למסקנה, שניתן לשחרר ולא לעצור עד תום ההליכים, הרובד הבא הוא מעצר באיזוק אלקטרוני, כלומר האיש נמצא בביתו ללא יציאות או כמעט ללא יציאות, והרובד שאחריו לתיקים שמתאימים זה מעצר בית ללא איזוק אלקטרוני, וגם אז זה ללא יציאות.
אורן פז: אני אומר יותר מזה, גם כאשר נשקלות יציאות – ושוב, לא מדובר בתיקי המין החמורים, אלא ברובד היותר נמוך – תמיד יש תשומת לב גם של התובעים שמופיעים וגם של בית המשפט לכך שהיציאה לא תאפשר פגיעה, כלומר: הזכירה אביגיל את סעיף 48 לחוק המעצרים, את בית משפט, וכמובן בוודאי התביעה לא תסכים ליציאה שכרוכה במגע עם אוכלוסיות שבסיכון מעבריין המין.
אורן פז: לא מדברים רק על עבודה; אפילו אם מבקשים להיות במעצר בית במקום מסוים, לא נסכים למעצר בית, בבית הדודה לדוגמה, כשנמצאים שם קטינים, וכאשר מוגשות בקשות לשינויי מעצר בית, לעולם לא נסכים להגעה של עבריין המין למקום שבו נמצאים קטינים, אם זו המסוכנות הרלוונטית.
אורן פז: אני אומר לסיכום הנקודה הזאת, שה-DNA של ההליך, של טיפול בהליכי מעצר עד הרשעה בעבריין המין, גם מצד הפרקליטות, גם מצד בתי המשפט צריך לומר, היא מודעות כל הזמן לאפשרות לסיכון, כאשר ברקע אמרתי תסקירי שירות מבחן ברוב התיקים האלה, שבוודאי גם הם מודעים לכל ההיבטים האלה.
אורן פז: זה מתחבר לכך שלאחר הרשעה, מקבלים כבר הערכת מסוכנות ברוב התיקים לצורך גזירת הדין ויש את שלב חוק מניעת העסקה שתקף אוטומטית מרגע ההרשעה.
אורן פז: אם יש שאלות נוספות, אני כמובן אשמח.
תמי סלע: כשאתה מדבר על תיקים של עבירות מין, אני חושבת שזה לא כולל הטרדות מיניות, אבל רציתי לוודא שאני צודקת.
אורן פז: חוק הגנה על הציבור וחוק מניעת העסקה בהגדרת עבירת המין אכן לא מכילים הטרדה מינית.
אורן פז: אני אומר בהערת אגב, שיש דיון מהותי ומשמעותי כבד משקל, האם לצורך החוקים האלה יש מקום להגדיר כעבירת מין גם הטרדה מינית של קטין.
אורן פז: יש פה מורכבות מקצועית ומשפטית, שאני מניח שלא ניכנס אליה כרגע; אבל מבלי לגרוע ממה שאמרתי, אם וכאשר מגישים תיק של הטרדה מינית, בוודאי יישקלו בו גם המגבלות הרלוונטיות.
אורן פז: אם מדובר בהטרדה מינית, אפילו של אישה בגירה במקום עבודה – אני בכוונה לא הולך לקטין – ואנחנו מבקשים תנאים מגבילים, בוודאי שאחד התנאים יהיה לא להחזיר אותו לאותו מקום עבודה לצורך הדוגמה, שבו הוא מטריד את הנשים במקום העבודה והוא כר פורה להטרדה מינית של אישה בגירה.
אורן פז: השימוש בחוק המעצרים, בשונה מחוק מניעת העסקה וחוק ההגנה, לא מגביל את עצמו לסוגי העבירות, ואיסור עיסוק ובכלל הטלת תנאים מגבילים.
אורן פז: הם מאוד רחבים לפי חוק המעצרים על כל סוגי העבירות.
תמי סלע: איפה עומד הדיון האם להכניס את העבירות לחוקים האלה של הגנה על הציבור ומניעת העסקה?
אורן פז: פה אני אחזיר את רשות הדיבור לחברותיי מייעוץ וחקיקה.
אביגיל סון פלדמן: לצד התיקון שדיברתי עליו בחוק מניעת העסקה, יש גם תזכיר ממשלתי גדול, שמתגבש לחוק הגנה על הציבור.
אביגיל סון פלדמן: במסגרת הזאת אנחנו גם עוסקים בשאלה הזאת של הגדרת עבירת מין, והאם נכון להוסיף הטרדה מינית של קטינים.
אביגיל סון פלדמן: התזכיר עוד לא פורסם, הוא עדיין בגיבוש.
מיכל שיר סגמן: כמה זמן זה בעבודה?
אביגיל סון פלדמן: התזכיר הזה הוא מסוג התזכירים שהתגבש מאז התיקון הקודם.
אביגיל סון פלדמן: כל פעם שמשהו עולה, זה מצטרף, אבל עכשיו זה כבר בשלבים של עבודה על נוסח, אבל מכיוון שלא מדובר בתזכיר שפורסם, גם לא מדובר בתזכיר שאושר על ידי השר, מדובר במשהו שהוא עדיין בעבודת מטה.
מיכל שיר סגמן: לכן אני שוב שואלת, כמה זמן עובדים על זה?
אביגיל סון פלדמן: כמו שאמרתי, כמה זמן עובדים על זה?
אביגיל סון פלדמן: הרבה זמן, כי זה תזכיר שמתגבש מאז התיקון הקודם.
אביגיל סון פלדמן: זה מסוג התיקונים שהם תיקונים שונים, זאת אומרת הוא כולל כל מיני צרכים שעלו בנוגע לחוק אגב היישום שלו, ככה שהוא מתגבש כבר שנים, הוא לא נקודתי, אבל הצפי קדימה הוא כן בשלב שכבר יש נוסח מקובל, אבל לא יכולה להתחייב לגבי התוכן שלו, כי שוב, לא מדובר בתזכיר - - -
מיכל שיר סגמן: תמיד אפשר להוסיף ולשנות דברים בתוך חוק.
מיכל שיר סגמן: חוק זה דבר שתמיד אפשר לתקן אותו, זה מה שסיפרו לי כחברת כנסת.
מיכל שיר סגמן: אני תוהה מתי ישימו לזה סוף, כמה זמן זה צריך להיות בעבודה?
מיכל שיר סגמן: כי המשמעות היא שאנשים נפגעים בדרך, ולכן אני שואלת את השאלה הזו, מתי שמים לזה סוף?
מיכל שיר סגמן: מתי מפסיקים לעבוד על זה?
מיכל שיר סגמן: בינתיים, אחר כך אפשר להמשיך לעבוד על זה, לשנות ולהוסיף.
אביגיל סון פלדמן: זה תזכיר רחב.
אביגיל סון פלדמן: גם לא התייעצתי מראש לגבי לוחות הזמנים שלו, אבל אני אשמח לעדכן בהמשך לדיון הזה לגבי לוחות זמנים.
מיכל שיר סגמן: באיזו שנה התחלתם לעבוד עליו?
אביגיל סון פלדמן: זה תזכיר שהוא בהתהוות.
אביגיל סון פלדמן: כמה שנים.
מיכל שיר סגמן: אני מבקשת תאריך יעד להגשה לשר, גם אם הוא לא מושלם, גם אם צריך להוסיף עוד דברים.
מיכל שיר סגמן: אי אפשר להמשיך לגלגל את זה עוד ועוד ועוד ועוד, כי אז הכוונות שלכם הן טובות, ובהחלט תמיד רוצים שמשהו יהיה מושלם, רק כרגע מרוב רצון למושלמות, לא קורה שום דבר.
מיכל שיר סגמן: את לא זוכרת מתי התחילו לעבוד על זה?
מיכל שיר סגמן: יכול להיות שעוד לא עבדת אפילו במשרה שלך כשהתחילו לעבוד על זה.
אביגיל סון פלדמן: אני יכולה להגיד שאני - - -
מיכל שיר סגמן: אני חושבת שזה די מסכם את העניין.
מיכל שיר סגמן: אני מבקשת מכם תאריך יעד להגשה של תזכיר החוק אל השר.
מיכל שיר סגמן: נעצור את הגלגול הזה, כי תמיד אפשר לפתוח חוק, תמיד אפשר לתקן אותו, תמיד אפשר להוסיף.
מיכל שיר סגמן: משהו צריך להיות מוגש.
מיכל שיר סגמן: לירון ספרד, ממונה ייעוץ משפטי ממשרד החינוך.
לירון ספרד: אני יכול להתחיל בכללי, אבל אני אשמח אם תמקדו אותי, כי מדובר בסופו של דבר בסוגיה רחבה, שמשתרעת על מגוון תחומים.
מיכל שיר סגמן: אני אגיד לך בגדול מה עובר לנו בראש, וזו הסיבה שגם כינסנו את הדיון.
מיכל שיר סגמן: אנחנו שמענו ושומעים, ולצערי הרב אנחנו עוד נשמע, למרות החוק הקיים, כולנו מודעים אליו, ולמרות הנהלים ולמרות הכול, אנחנו שומעים על אנשי חינוך, שקודם כל פוגעים בילדים; אנחנו שומעים על אנשי חינוך, שכשהם פוגעים בילדים, וזה ידוע שהם פוגעים בילדים, נשארים בתוך מערכת החינוך; אנחנו שומעים על צעקות של הורים, שמתחננים להרחיק מורה מתפקידו, אבל בינתיים מעבירים אותו לבית ספר אחר שלא שמעו על המקרה, אולי בקצה אחר של המדינה, אבל אותו מורה ממשיך ללמד; אנחנו שומעים על ממלאי מקום ועל כל מיני תפקידים כאלה ואחרים בתוך משרד החינוך, שאין להם חובת דיווח, הם לא חייבים לספק איזושהי תשובה או איזשהו אישור; ואנחנו בעיקר בעיקר בעיקר רואים שילדים במקום הבטוח ביותר עבורם נפגעים.
מיכל שיר סגמן: יושב כאן מאור צור, שעשה תחקיר מאוד מאוד מעניין בערוץ 13 בנושא הזה, ואנחנו ניתן גם למאור לדבר.
מיכל שיר סגמן: אנחנו צריכים להבין מה קורה, כי אי אפשר לסגור את הנושא הזה.
לירון ספרד: אני אגיד את זה בצורה הכי מפורשת, שאנחנו כמשרד גם רואים חשיבות עליונה להבטיח את שלומם ואת ביטחונם של התלמידים וצוותי ההוראה במערכת החינוך, ואנחנו נוקטים בפעולות מקיפות ומוקפדות, גם ברמת בדיקה מקיפה ומניעת העסקה של מועמדים טרם כניסתם למערכת, והן ברמת הטיפול באירועים שמתרחשים במהלך שירותו של אותו עובד הוראה במערכת החינוך.
מיכל שיר סגמן: מה זה עובד הוראה?
מיכל שיר סגמן: האם זה כולל את כל מי שנכנס לבית הספר?
לירון ספרד: אני אתייחס למה שמשרד החינוך עושה.
לירון ספרד: המטרה של הוועדה היא כמובן לראות אם אפשר להרחיב את החקיקה ולתקן אותה – זה הופיע בכותרת של הדיון – וזאת באמת הזדמנות טובה לתאר את הדברים כפי שהם.
לירון ספרד: כשאני מדבר על עובדי הוראה כרגע, יש שתי קבוצות מרכזיות של עובדי הוראה במערכת החינוך:
לירון ספרד: עובדי הוראה המועסקים על ידי משרד החינוך, לרבות ממלאי מקום שעתיים, שגם הם מועסקים במערכת החינוך הרשמית ומשולם להם שכר שעתי על ידי משרד החינוך; ואנחנו מדברים על עובדי הוראה, שעובדים במערכת החינוך הלא רשמי, כלומר: מדובר במוסדות חינוך הפועלים ברישיון ממנכ"ל משרד החינוך, שניתן לאותם גופים מפעילים, ואותם גופים הם המעסיקים הישירים של אותם עובדי הוראה במערכת, וזה יכול להיות בגני ילדים מוכרים שאינם רשמיים, הם יכולים להיות בבתי ספר, וכמובן גם במרבית החטיבות העליונות.
לירון ספרד: מגן עד חטיבות ביניים זה מרכז מערכת החינוך הרשמית; החטיבות העליונות בעיקר מופעלות על ידי תאגידים, לרבות עיריות, רשויות מקומיות שהן המעסיקות.
לירון ספרד: כל עובדי ההוראה – ואני מדבר עכשיו על מורים, גננות, אנשים שהם הצוות האורגני, צוות עובדי ההוראה, הצוות הפדגוגי של בית הספר – נבדקים הן בכניסה למערכת והן בתוך היותם במערכת.
לירון ספרד: לגבי הכניסה למערכת, כל אדם שמבקש להגיש מועמדות למערכת החינוך, נבדק בדיקה מקיפה.
לירון ספרד: אנחנו לא מדברים רק על הבדיקה של אישור היעדר עבירות מין, אישור המשטרה, אנחנו מדברים על בדיקת מידע פלילי מלאה ומקיפה, וכפי שהוזכר קודם על ידי משרד המשפטים, אנחנו זכאים לקבל הן מידע על מב"דים, כלומר חקירות תלויות ועומדות, הן מידע על כתבי אישום שהוגשו, והן מידע על הרשעות, כלומר אנחנו מקבלים תמונה מקיפה.
לירון ספרד: נכון, אנחנו לא מקבלים מידע על תיקים שנסגרו לפני היותו של אותו אדם מועמד, זה מה שהחוק קובע, זאת המסגרת.
מיכל שיר סגמן: יש כבר הצעת חוק שבדרך לתקן את זה.
לירון ספרד: יפה, אני כן יכול להתייחס ולומר כבר עכשיו, שיש מצבים שבהם תיקים נסגרו, כלומר אנחנו מודעים לזה שאדם עובד הוראה פעיל, נפתח לו תיק והתיק נסגר.
לירון ספרד: ישנם מקרים מתאימים, שבהם אנחנו פונים אל המשטרה, אל הפרקליטות, על מנת לקבל חומרים מאותו תיק חקירה שנסגר על מנת לבחון – גם אם לא העמידו לדין ברמה הפלילית – לבדוק האם ברמה המנהלית אנחנו יכולים לבוא ומכוח המידע שם שאנחנו לא צריכים את הרמה הפלילית, אלא את הרמה המנהלית, להגיד שיש בהתנהגות של אותו אדם משום השפעה מזיקה על תלמידים, או התנהגות שלא הולמת אדם שהוא עובד הוראה, גם אם לא העמידו אותו לדין פלילי, ומכוח זה לנקוט נגדו באמצעים משמעתיים, לרבות ביטול אישור העסקה, וככה הדברים גם נכונים הן ברמת עובדי מדינה על ידי נציבות שירות המדינה, שגם היא, אחרי שתיק נסגר, יכולה לשקול אמצעים משמעתיים, כולל העמדה לבית דין למשמעת.
לירון ספרד: אנחנו בודקים כל אדם כזה, מה שנקרא את כל הגיליון שלו, ובוחנים ברמת הכניסה.
לירון ספרד: חשוב לומר שלא כל מידע פלילי מונע מאדם להיכנס למערכת.
לירון ספרד: ישנם סוגים שונים של עבירות.
לירון ספרד: הדוגמה שהרבה פעמים עולה בדיונים כאלה היא למשל עבירות שנוגעות לעבירות תעבורה, עבירות תכנון ובנייה, עבירות שהן לא עבירות עם קלון.
מיכל שיר סגמן: אני מדברת על אלימות ועל פגיעות מיניות.
לירון ספרד: כשאנחנו מדברים על עבירות שהן הגרעין הקשה, בוודאי שאנחנו שוקלים את המידע הזה והדבר הזה מהווה חסם לכניסה למערכת, גם אם אנחנו מדברים על תיקים פתוחים וגם על כתבי אישום.
מיכל שיר סגמן: מה קורה לאדם שממועסק במערכת החינוך היום ואתם מקבלים עליו - - -
לירון ספרד: עד עכשיו דיברתי על מועמדים.
לירון ספרד: עכשיו אני מדבר על עובדים פעילים.
לירון ספרד: עובדים פעילים – אנחנו פועלים במסגרת החוק.
לירון ספרד: שני החוקים המרכזיים, שמסדירים את הטיפול באשר לעובדי מדינה, כלומר אותם עובדים שמועסקים על ידי משרד החינוך, מדברים על חוק שירות המדינה (משמעת), שמכוחו ניתן לקיים הליכים משמעתיים, לרבות השעיה דחופה, השעיה ארוכה יותר על נציב שירות המדינה, התרעות, נזיפות, לנקוט נגד אותם עובדים שהם עובדי מדינה, מועסקים על ידי משרד החינוך.
מיכל שיר סגמן: זה כולל גם מזכירות או שרתים לצורך העניין?
לירון ספרד: אני אתייחס לכל.
לירון ספרד: אני כרגע מתרכז בעובדי הוראה, אני אתייחס גם לכל המעטפת האדמיניסטרטיבית שעובדת בתוך מערכת החינוך, ויש לזה היבט אחר.
לירון ספרד: אני מתמקד כרגע באנשים שמועסקים על ידי המשרד, או שהמשרד הוא רגולטור ישיר שלהם ברמת עובדי הוראה.
לירון ספרד: אותם עובדי מדינה אפשר לנקוט לפי חוק שירות המדינה (משמעת).
לירון ספרד: אותם עובדי הוראה, שמועסקים על ידי גופים אחרים, לרבות רשויות מקומיות או רשתות: אורט, עמל, רשת עתיד, או גופים אחרים, עמותות שמפעילות גני ילדים, מפעילות בתי ספר כאלה או אחרות, יש לנו חוק פיקוח על בתי ספר.
לירון ספרד: חוק פיקוח על בתי ספר קובע שכל אדם שמשמש כעובד חינוך, כלומר עובד הוראה במערכת החינוך, צריך כדי לעבוד במערכת החינוך לקבל אישור העסקה, סעיף 16 לחוק פיקוח, יש שם פרק שלם ג' לחוק פיקוח שמדבר על העסקת עובדים במערכת החינוך המפוקחת, כלומר הלא רשמית, שצריכים אישור העסקה.
לירון ספרד: גם מועמדים שם צריכים לקבל אישור העסקה.
לירון ספרד: במסגרת מתן אישור העסקה, אותו אישור שניתן ממנכ"ל משרד החינוך, אנחנו בוחנים גם את הכשירות הפדגוגית של אותו אדם, שהוא כשיר להיות מורה בעל תעודת הוראה, תואר ראשון וכו', כשירות פדגוגית, וגם כמובן בוחנים מידע פלילי.
מיכל שיר סגמן: כל כמה זמן זה נבדק?
לירון ספרד: זאת הבדיקה בשער.
לירון ספרד: באשר לאנשים שהם כבר עובדי הוראה פעילים, מאז מרץ 2019, במהלך תקדימי וחשוב מאוד, הכנסנו מערכת לקבלת התרעות בזמן אמת מהמשטרה.
לירון ספרד: במערכת הזאת יושבים ב-data base של המשטרה כל מספרי הזהות של עובדי ההוראה הפעילים במערכת החינוך, לרבות ממלאי מקום, וברגע שיש שינוי במידע הפלילי - -
מיכל שיר סגמן: מה זה אומר שינוי?
מיכל שיר סגמן: חקירה?
לירון ספרד: - - שינוי: החלה חקירה פלילית, הוגש כתב אישום, הוחלט על הרשעה – יום למחרת משרד החינוך מקבל התרעה בתוך מערכת ממוחשבת.
לירון ספרד: במערכת הזאת אנחנו מקבלים מידע על אותו אדם, תעודת זהות, מה היה, מה סטטוס השינוי, כלומר: החלה חקירה, הוגש כתב אישום, הרשעה, ועל בסיס המידע הזה אנחנו נוקטים את הפעולות הנדרשות, לדוגמה: אדם שהוא עובד הוראה פעיל, החלה חקירה בעבירות מין – אם הוא עובד מדינה, יש לנו סמכות מלאה לא רק לקבל שורה שאומרת:
לירון ספרד: החלה חקירה פלילית, חשוד בביצוע מעשה מגונה בקטין.
לירון ספרד: מה שביקשנו וזה מה שאנחנו מקבלים מהמשטרה, ואם אנחנו לא מקבלים, אנחנו פונים למשטרה ודורשים את ההשלמה הזאת, זה איזה סוג של טופס דיווח צמוד לאותה התרעה שרשום בו תמצית החשדות, מידע על תנאים מגבילים שהוטלו עליו.
לירון ספרד: אני מזכיר, שבסופו של דבר אותו אדם שנחקר בחשד לביצוע עבירה כלשהי, הסמכות הראשונית להטיל עליו תנאים מגבילים, לפני שאנחנו מדברים עוד על השעיה, לצורך העניין הרחקתו ממוסד חינוך, יש סמכות מנהלית כזאת, והסמכות היא של המשטרה.
לירון ספרד: אנחנו מקבלים איזה סוג של תמצית דיווח מהמשטרה, שכוללת מידע על מהות החשדות, מי הגורם הנפגע, לא בהכרח זהות מפורט, אלא הזיקה האם אותו עובד הוראה פגע בילדו, פגע בתלמיד, פגע באדם אחר, כלומר אנחנו מקבלים על זה מידע, וגם איזה תנאים מגבילים הוטלו על אותו אדם.
לירון ספרד: על סמך המידע הזה שאנחנו מקבלים, אם מדובר בעובד מדינה, אנחנו המעסיק הישיר שלו וכמעסיק ישיר חובה עלינו לבחון את המידע הזה ולנקוט בפעולות.
לירון ספרד: ברוב המקרים בהם החלה חקירה פלילית בחשד לביצוע עבירות מין, הרבה פעמים הדיווח מגיע עוד לפני שהגיעה ההתרעה מהמשטרה, כי יש פער בין הגשת התלונה לבין זה שאדם נחקר.
לירון ספרד: אני מזכיר שההתרעה מתקבלת אחרי שהאדם מוזמן לחקירה, נחשד, לוקחים לו טביעות אצבעות, אומרים לו שהוא חשוד תחת אזהרה.
לירון ספרד: רק אחרי שנפתח התיק, אנחנו מקבלים את ההתרעה.
לירון ספרד: הרבה פעמים המידע הזה מגיע אלינו, בגלל שיש איזה דיווח שיצא מבית הספר: האירוע קרה בבית הספר, ההורים באו למנהל/ת והתלוננו, ואנחנו הגורם שמדווח, כלומר יש פה איזה טיפול הוליסטי שלנו גם ברמת בית הספר, ליווי של התלמיד הנפגע באמצעות השירות הפסיכולוגי הייעוצי של המשרד וכל הגורמים הרלוונטיים, ומרגע שאנחנו מקבלים את זה, אנחנו בוחנים את המידע ונוקטים באמצעי משמעת, לדוגמה: לרוב במקרים של עבירות מין, אנחנו בוחנים את המידע.
לירון ספרד: עצם הפתיחה בחקירה עצמה, יש בה בסיס חזק לקדם הליכים של השעיה דחופה, שיכולה להיות עד 30 יום, ואם רוצים להמשיך את ההשעיה, ההשעיה מתבצעת על ידי נציב שירות המדינה לתקופה שנציב שירות המדינה קובע.
לירון ספרד: אם אנחנו מדברים למשל על עובדי בעלות, כשאנחנו מקבלים התרעה כזאת על עובדים שהם לא מועסקים על ידינו, הסמכות הישירה להשעיה היא של המעסיק, למשל – וזה קורה על בסיס שבועי – הפנייה האחרונה שביצענו, אנחנו רואים התרעה, רואים את הזהות של העובד ובוחנים.
מיכל שיר סגמן: אתה מקבל התרעה על העובד הזה?
לירון ספרד: בוודאי, חד-משמעית, גם על עובדים שאנחנו לא המעסיק שלהם.
לירון ספרד: אנחנו מקבלים התרעה שהחלה חקירה פלילית, בודקים את הזהות, רואים מה השיוך הארגוני של אותו עובד, רואים שאותו עובד, עובד בתיכון עירוני א' בעיר מודיעין לדוגמה.
לירון ספרד: היום עיריית מודיעין לא יודעת שהחלה חקירה פלילית, אם העובד לא ניגש ואמר לה, למה?
לירון ספרד: כי נכון להיום עיריית מודיעין לא זכאית לקבל מידע פלילי על העובדים.
מיכל שיר סגמן: זה התיקון.
לירון ספרד: זה התיקון שעולה חשש שהוא יידחה.
תמי סלע: כבר נדחה.
לירון ספרד: שיידחה מעבר לינואר 22', ואני אשמח גם להתייחס לזה לגבי מהלכים שאנחנו נרצה לקדם בעניין הזה.
לירון ספרד: בהסכמה עם משרד המשפטים, אנחנו לוקחים את המידע הזה ואני פונה לייעוץ המשפטי או לאגף החינוך בעיריית מודיעין ואומר לעיריית מודיעין: עיריית מודיעין יקרה, דעי לך אותו עובד שלך חשוד בביצוע עבירות מין בקטינים.
לירון ספרד: אחרי שגם קיימנו שיחה עם החוקר בתחנת המשטרה, שאנחנו מקבלים את הפרטים שלו במסגרת אותו דיווח שהזכרתי, ומוודאים שלא יהיה בכך שיבוש חקירה.
לירון ספרד: אנחנו פונים לעירייה ואומרים: דעי לך, אותו עובד שלך – החלה חקירה פלילית נגדו, הוטלו עליו תנאים.
מיכל שיר סגמן: האם אתה יכול להרחיק אותו מהמוסד באותו רגע?
לירון ספרד: אני?
לירון ספרד: לא, מדוע?
לירון ספרד: כי אני לא המעסיק הישיר שלו.
לירון ספרד: אני עכשיו דיברתי על עובדי הוראה, אני כבר אסביר.
לירון ספרד: אני פונה למעסיק הישיר, במקרה הזה הרשות המקומית, יש חוק הרשויות המקומיות (משמעת), שיכולה להטיל אמצעי משמעת, כמו שאנחנו כמעסיקים פועלים.
לירון ספרד: הרשות המקומית מעדכנת אותנו, ואנחנו ככה מוודאים שנוצרה ההפרדה ושיש הרחקה בין התלמיד לבין אותו עובד הוראה שחשוד בפגיעה.
מיכל שיר סגמן: אבל אם אותה מועצה מקומית מחליטה שהיא לא - - -
לירון ספרד: זו הסמכות שלה מכוח החוק.
מיכל שיר סגמן: ואותו אדם ימשיך?
לירון ספרד: הרשות המקומית סוברנית לקבל החלטה, אחרי שהיא בחנה את המקרה וערכה לאותו אדם שימוע והתייעצה.
לירון ספרד: הרבה פעמים אנחנו גם מעבירים למועצה את פרטי החוקר בתחנת המשטרה.
לירון ספרד: אני יכול להגיד שלרוב הרשויות המקומיות משתפות פעולה בצורה מלאה עם משרד החינוך – לא רק הרשויות, גם הגופים האחרים, כמו: רשתות, עמותות וגופים אחרים.
לירון ספרד: אם אנחנו חושבים שההחלטה של אותו גוף היא לא סבירה, אנחנו מדברים אתו ומבהירים לו למה הוא צריך לבחון שוב את ההחלטה שלו ולקיים אותה.
לירון ספרד: משלב שבו הוגש כתב אישום, לנו כמשרד יש גם סמכויות לפי חוק הפיקוח, למשל: להתלות אישור העסקה, שזה השעיה דה-פקטו, אותו אדם לא יכול להיכנס למוסד; או לבטל אישור העסקה במקרה שיש הרשעה, ואז אותו אדם לא רשאי להיכנס למערכת החינוך או לא יכול לעבוד במערכת החינוך במדינה בכלל, נשללת ממנו האפשרות הזאת, כמובן הכול בכפוף לשימוע, בהתאם לחוק הפיקוח על בתי ספר.
לירון ספרד: שאלת שאלה, נכונה מאוד, לגבי עובדים אחרים במעטפת החינוכית, שהם לא מועסקים ישירות על ידי משרד החינוך, הם אף פעם לא מועסקים ישירות על ידי משרד החינוך, למשל: אבות בית, מנהלנים, מנהלניות, מזכירות, מזכירים, שרתים.
לירון ספרד: היום כשמתקבל מידע כזה, המידע הזה מגיע באופן ספורדי.
לירון ספרד: כשהוא מגיע, הוא מועבר לרשות המקומית, כי הרשות המקומית היא המעסיק.
לירון ספרד: התיקון שצפוי להיכנס לתוקף בינואר 2022, נותן סמכות ליועץ המשפטי של הרשות המקומית לבדוק עבר פלילי של מועמד, או גם לבדוק לגבי התקשרות עם אדם שלא בהכרח מועסק על ידי הרשות המקומית, אבל נותן לה שירותים, למשל היום יש הרבה רשויות מקומיות, שהשירותים של עובדי חינוך או של אנשים אחרים שנותנים שירות, הוא באמצעות תאגידים עירוניים, תאגידי חינוך כאלה או אחרים, שהרשות היא הבעלים שלהם.
לירון ספרד: החוק במצב הזה יוכל לתת אפשרות לרשות המקומית לבדוק את המידע הפלילי ולתת/ לקבל סמכות.
לירון ספרד: אנחנו מתכוונים לקיים שיח עם השלטון המקומי והגוף המנחה את כלל הרשויות, על מנת שלא כל רשות תפעל לפי שיקול הדעת של היועץ המשפטי, שאנחנו לא יודעים כמה ערים או פחות ערים לסוגיה הזאת, בטח בהיקף העבודה הרב שיש ברשויות המקומיות, אלא לקיים שיח עם השלטון המקומי על מנת שהשלטון המקומי יכין איזה סוג של הנחיה, פנייה לכל הרשויות המקומיות לנהוג באופן אחיד, בגלל החשיבות הרבה שיש צורך בטיפול באותם גורמים שמועסקים בבתי הספר ובאים במגע מתמיד ובקשר ישיר עם קטינים, וזה דבר חשוב מאוד.
לירון ספרד: כרגע אנחנו מתייחסים לזה כאילו זה אמור להיכנס לתוקף בינואר 2022.
לירון ספרד: זו לא החלטה שלי או של המשרד.
לירון ספרד: אנחנו מקווים שהתיקון הזה ייכנס לתוקף, וזה באמת ייתן מענה לתחום שלא זכה לתשומת הלב הנדרשת, למרבה הצער.
לירון ספרד: רציתם שאתייחס גם לגבי ממלאי מקום שעתיים.
תמי סלע: נכון, והמערכת שאתם הכנסתם במרץ 2019 קיימת גם למשרדים אחרים, למשל למשרד הרווחה?
לירון ספרד: למיטב ידיעתי לא.
לירון ספרד: למיטב זכרוני, כשהיינו במשרד המשפטים על מנת לאפיין את המערכת, לשוחח ולדון בה, גם משרד הרווחה היה שותף.
לירון ספרד: השיח בזמנו - - -
תמי סלע: מערכת ההתרעות הזאת קיימת היום רק במשרד החינוך.
תמי סלע: אם למשל הרשויות המקומיות יקבלו את הסמכות, או משרד הרווחה שכבר יש לו הסמכות, היקף השימוש במידע יהיה גדול הרבה יותר, כי אין להם התרעות און-ליין.
תמי סלע: אני לא מבינה למה מערכות ציבוריות אחרות, לפחות משרדי הממשלה, לא משתמשים באותה מערכת.
לירון ספרד: המערכת במשרד החינוך היתה פיילוט ומשהו נחשוני ותקדימי.
לירון ספרד: כאמור, משרד הרווחה והשירותים החברתיים היה שותף בדיאלוג של הקמת המערכת.
לירון ספרד: ככל שיש משרדי ממשלה או גופים אחרים שמעוניינים לעבור למערכת, הפנייה כמובן לא אמורה להיות דרך משרד החינוך.
לירון ספרד: אנחנו נשמח להציג להם את המערכת, איך אנחנו עושים בה שימוש ולקדם קשר בין גורמי המחשוב שלנו, אבל הגורם הרלוונטי פה הוא בעיקר משטרת ישראל ומשרד המשפטים, שהם הרגולטורים והם בעלי המידע.
לירון ספרד: משטרת ישראל היא בעלת המידע על המרשם הפלילי, והדבר הזה צריך להיות מובא לפתחה.
לירון ספרד: אנחנו כמשרד נשמח לחלוק את ההתנסות שלנו במערכת הזאת.
לירון ספרד: לגבי ממלאי מקום שעתיים, אני רוצה לדייק שמאז יוני 2017 שונו הנהלים.
לירון ספרד: היום כל העסקה של ממלא מקום שעתי במערכת החינוך, דורשת אישור מראש טרם העסקתו של אדם.
לירון ספרד: מעבר לכך, משרד החינוך בנה מאגר של ממלאי מקום.
לירון ספרד: יש מאגר כשירים של ממלאי מקום.
לירון ספרד: כל מי שנמצא במאגר הזה, עבר בדיקת מידע פלילי, עובר בדיקות מידע פלילי באופן שוטף, ובאמצעות מכרז שעשה המשרד ובאמצעות ספקים חיצוניים, יש אפשרות לעשות מעין השמה, כלומר מוסד חינוך שאומר: אני צריך מורה מחליף בגלל שיש מורה או עובד הוראה אחר שנעדר, יכול לבצע הזמנה מראש.
לירון ספרד: יש איזה סוג של matching, פונה באפליקציה ייעודית ויש שידוך בין אדם שכשיר לשמש כממלא מקום לבין בית הספר, ואותו אדם קיבל אישור מראש לעבוד במערכת החינוך כממלא מקום שעתי.
לירון ספרד: הוא לא עובד הוראה, אבל הוא ממלא מקום של עובד הוראה, ממלא מקום שעתי, ואנחנו משלמים לו את השכר והוא כשיר.
לירון ספרד: שונה המצב שהיה בעבר, שרק אחרי חודש מההעסקה אנחנו מגלים על אדם שמועסק, זה כבר לא המצב.
לירון ספרד: אנחנו בודקים אותם מראש, כך שגם לגבי ממלאי מקום שעתיים יש הסדרה, וזה דבר חשוב שנותן את אותותיו במערכת.
מיכל שיר סגמן: אני מניחה שבמשרד הכלכלה זרוע העבודה זה לא קיים בכלל?
גלי סרניי: לא - - -
קריאה: גלי, תציגי את עצמך.
מיכל שיר סגמן: גלי עברה לגור כאן לאחרונה, היא חלק בלתי נפרד מהוועדה.
מיכל שיר סגמן: ..
גלי סרניי: אני אמשיך את הדברים שאמר לירון.
גלי סרניי: לאגף מעונות יום יש מערכת כזו שבודקת רישום פלילי.
גלי סרניי: מבקשים רישיון והעובדים נותנים את ההסכמה שלהם לקבל רישום פלילי, כפי שהסביר.
גלי סרניי: אין לנו כזו מערכת משופרת שמתריעה כל פעם שמתרשם הרישום הפלילי.
גלי סרניי: בממשק הזה של המעבר למשרד החינוך, אני משערת לעצמי שזה יתבקש.
מיכל שיר סגמן: וכשאנחנו מדברים אתך, אנחנו מדברים על האחוז הקטן של הילדים.
מיכל שיר סגמן: אני מזכירה ש-75% מילדי ישראל מגיל לידה עד שלוש נמצאים במסגרות פרטיות לא מפוקחות, ואם אני הולכת אפילו אחורנית עוד לפני משרד החינוך, בגנים הפרטיים אין שום דרך לדעת.
חנן דגן: נכון, היום כל גן שעושה את הרישיון, הוא מגיש בקשה, מגישים את זה למשרד, המשרד בודק ומחזיר לנו תשובה.
חנן דגן: אם יש עובד שיש לו עבר פלילי – דרך אגב, בניגוד למשרד החינוך, אני רואה גם מקרים למשל של עובדת שהייתה לה בעבר איזה בעיית מע"מ לצורך העניין וגם היא נכנסת לבדיקה ממש רצינית.
מיכל שיר סגמן: אבל אם לגננת חסרות סייעות?
חנן דגן: היא חייבת להירשם.
חנן דגן: היא לא עושה את זה מראש.
חנן דגן: כל עובדת שנכנסת, היא רושמת.
מיכל שיר סגמן: יש לאותה גננת פרטית חובה לעשות את זה?
חנן דגן: חובה לעשות את זה, בטח.
תמי סלע: כדי לקבל רישיון, אבל יש לנו הרבה שהם לא בתהליך של קבלת רישיון.
חנן דגן: יש עם זה בעיות כאלה ואחרות, שצריך ליישר את הקו ולאזן תוך כדי, ואנחנו באמת פונים למשרד עם הבעיות האלה לאזן אותן.
חנן דגן: אני מניח שכשהוועדות יתחילו, אנחנו ניכנס יותר לעומק הבעיות הקיימות.
חנן דגן: זה קיים בצורה רצינית.
מני דדון: כל שנה זה צריך להתעדכן?
חנן דגן: לא, כאשר יש עובד חדש, אני צריך לאשר מחדש כל עובד חדש, להסיר את אלה - - -
מיכל שיר סגמן: השאלה אם יש משהו תקופתי.
גלי סרניי: כל פעם שמבקשים בקשה לרישיון - - -
מני דדון: אם במהלך השנה הזאת קרה משהו, הוא טורח להתעדכן בזה כל שנה?
מני דדון: כל שנתיים?
מני דדון: כל חצי שנה?
חנן דגן: גלי צריכה לענות פה.
תמי סלע: כרגע הרישיון הוא לשנה ורק החידוש לעוד שלוש שנים.
מיכל שיר סגמן: השאלה שנשאלת היא מה קורה בתקופת הזמן הזו?