GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חני זוהר: אנחנו כאן באגף להכשרה מקצועית בנינו תוכנית שכוללת הכול, כולל מה שכרמית ביקשה, את התזונה, את ההתפתחות, הכול בעצם כולל בתוך תוכנית הלימודים שלנו.
חני זוהר: התוכנית המלאה שבעצם תיכנס כנראה לתוקף עם חוזר כי כרגע היא כן פעילה בשטח, היא בעלת 676 שעות, יש בה 406 שעות עיוניות ומעשיות במוסד הלימודים ועוד 270 שעות שנכנסות בתוך מעונות, בתוך מסגרות חינוך לגיל הרך.
חני זוהר: בתוכן, שם הם מקבלים גם גיבוי של חונך מתוך המעון וגם המורה של הקורס נכנסת, מחלקת את הזמן שלה בין כל התלמידות ובודקת מה קורה במעונות.
חני זוהר: זאת אומרת, שזאת ההכשרה שאנחנו הכי ממליצים עליה כיוון שהתכנים שלה הם הרבה יותר מקיפים, הם יותר נטמעים, הם תוקפו על ידי האקדמיה, הם קיבלו אפילו ציונים מעולים במחקרים ובשנים האחרונות הם היו גם יותר מבוקשים.
חני זוהר: דווקא הכשרות ארוכות יותר היו רבות יותר בשטח מאשר המקוצרות שבנינו עם הזמן בגלל אילוצי השעה.
חני זוהר: 150 שעות שבנינו, שהיום עובדות במקוונות, כמו שאמרנו, אין ברירה אלא מקוונות מלאות, למרות שאנחנו מסכימים מאוד עם קארין, שצריך שזה יהיה רק חלקי כי הרבה מאוד מהחומר צריך להיות פנים אל פנים, להתנסות, סדנאות, סימולציות, מצבים וכו', כרגע, בגלל המצב, אין ברירה אלא לעשות את זה מקוון מלא וזה נמצא בכל מיני מקומות בארץ, ההיקפים לא נקודתיים, יש כאלה בכל המדינה.
חני זוהר: אנחנו חושבים שלא צריך להסתפק בזה, זה מתאים להיום, זה נכון לצו השעה, אבל בעתיד חשוב מאוד לחזור להכשרה הרחבה יותר ובעצם לא לחזור שוב לוועדות ולתקנות וכו', כדי שיהיה ברור שזאת העבודה נכונה כי אנחנו באמת צריכים לתת הכשרה ראויה, מקצועית למצבים האלה של טיפול לקוי בילד, של השגחה לא תקינה.
חני זוהר: צריך לעודד יחס מיטבי ואיכות לילד באמצעות הכשרה.
חני זוהר: הכשרה מבחינתנו פונה לענת שדיברה אתמול, אמרה, אף אחד לא רוצה לנשק לחי קרה.
חני זוהר: מבחינתי זה הכי נכון הכשרה מלאה וארוכה שנותנת גם לאורך זמן, זמן מיטבי להטמעה, משהו קצר יהיה פחות טוב, כרגע אין לנו ברירה אלא לעשות את זה.
יוסף ג'בארין: ככל שזה נוגע לקורונה אנחנו מבינים את הצורך, בוודאי זאת תקופה חריגה.
חני זוהר: גם קורונה וגם צו השעה שאומר צריך להכשיר הרבה מאוד מטפלות, גם למעונות פרטיים, גם למעונות המפוקחים, כולם זקוקים לכוח אדם כמה שיותר מהר, איכותי, מקצועי, לא שיבואו ויעבדו ללא שום הכשרה.
חני זוהר: לכן, עשינו הכשרות מקוצרות על פי זה.
חני זוהר: כיום יש שבע וריאציות לקורסים מקוצרים, לפני התקנה היו שתיים או שלוש הכשרות שכאלה.
יוסף ג'בארין: מה ההיקף כיום של ההכשרות המקוונות, סך כל ההכשרות?
חני זוהר: המקוונות היום הן 150 שעות לימוד, לקורסים האלה נכנסו גם מטפלות ממעונות פרטיים, גם מטפלות ממעונות מפוקחים, אין איזה שהיא העדפה של זה על זה.
חני זוהר: אני אספר לכם למשל, שלבן הזוג שלי יש גן ילדים פרטי, גם הוא וגם המטפלות שלו נכנסו לקורס שכזה בלי שום בעיה, זה לא בגללי, פשוט נכנסו כי מאוד קל היה להיכנס.
חני זוהר: נכון שצריך תקציבים רבים לשם כך.
חני זוהר: בעבר את התקצוב נתנו אך ורק האגף למעונות יום, הייתה איזה שהיא בעיה עם תקציבים ואנחנו באגף להכשרה מקצועית גם תקצבנו את זה וצריך לחשוב על זה, יש עכשיו צורך בהמון המון הכשרות כאלה ולכן התקצוב חשוב.
הודיה הומינר רוזנבלום: אני רוצה לדייק לגבי הכשרות מקוונות שעושים עכשיו, זה מקוון סנכרון, מה שאנחנו קוראים לזה הכשרות בזום, זה לא הכשרות שאנחנו מתכוונים אליהן בתקנות מקוון, שהן אסינכרוניות, זאת אומרת, לומדה שהמטפלת יכולה בשעות הפנאי, אחר-הצוהריים, ללמוד - - -
יוסף ג'בארין: איך יש פיקוח או ביקורת על הדבר הזה?
יוסף ג'בארין: אני יושב שעתיים מול המחשב, אני מפעיל את התוכנה ולא צופה בה.
הודיה הומינר רוזנבלום: יש מנגנונים ששואלים שאלות ואתה צריך לענות תוך כדי הלומדה, אנחנו גם מקווים שזה יפותח בצורה טובה שיהיה גם איזשהו ליווי, רכז אקדמי לקורס, זאת אומרת, אם למישהי יש שאלות והיא רוצה להפנות, יש לה למי להפנות, שזה לא יהיה רק שגר ושכח אלא משהו קצת יותר מוחזק.
שלמה קרעי: אדוני היושב-ראש, מה שחשוב זה המעשי, למעשי אין זום ולא מקוון, זה בשטח.
יוסף ג'בארין: המעשי, כולנו מסכימים שאי אפשר לעשות מעשי בזום.
יוסף ג'בארין: רק עלתה נקודה שעזרה ראשונה, אני מניח שלא תהיה בעיה להבטיח - - -
שלמה קרעי: גם את הדברים המובנים מאליהם צריך לומר.
יוסף ג'בארין: לגבי השנה גם זה מובן מאליו, אנחנו כמובן יכולים להבטיח שזה יהיה רק פרונטאלי, לא נראה לי שעזרה ראשונה אפשר לעשות.
מירי כהן: יש סילבוס מוגדר ושם מוגדר כמה זמן אפשר לעשות פרונטאלי, כמובן שיש חלק מעשי כי חייבים לתרגל גם החייאה, נושא אלרגיה הוא סופר סופר חשוב, גם אותו צריך לתרגל, להכיר את המזרק, הכול מוגדר בסילבוס שמשרד הבריאות הגדיר.
הודיה הומינר רוזנבלום: בסילבוס שלכם כתוב איזה שיעורים צריכים להיות בפרונטאלי ואיזה יכולים להיות מקוונים?
הודיה הומינר רוזנבלום: כתוב שם היקף האחוזים של השעות, אני יכולה לשלוח לכם את הסילבוס, הוא מאוד מוגדר.
הודיה הומינר רוזנבלום: ברור שבהתנסות המעשית חייבים להיות פיזית.
יוסף ג'בארין: אני חושב שבכל מה שכתוב לעזרה ראשונה, אולי ננסח את זה, דבי, שמרית, אפשר שהניסוח יהיה, שהקורס משלב גם פרונטאלי - - -
שמרית גיטלין שקד: מירי, את יכולה לומר לנו כמה אחוזים ממנו הם - - -
מירי כהן: 70% פרונטאלי, 30% מעשי.
יוסף ג'בארין: השאלה, האם לכתוב את ה-30% או שנסתפק בניסוח שאומר, שמשלב כך וכך?
יבגני סובה: רגע, יש פה בלבול, פרונטאלי, מעשי.
יבגני סובה: פרונטאלי, הכוונה שמגיעים לגן.
יוסף ג'בארין: תיאורטי, מעשי או מקוון מעשי.
יבגני סובה: אז תיאורטי, 30% בזום - - -
יוסף ג'בארין: הפוך.
יבגני סובה: זאת אומרת, פרונטאלי, הכוונה מול הבן אדם.
יבגני סובה: אז 70% תיאורטי, 30% מעשי בגן.
יוסף ג'בארין: השאלה, האם יש צורך לחדד את ה-30% - - -
שלמה קרעי: אני לא חושב, אדוני היושב-ראש.
יוסף ג'בארין: או ניסוח כללי, שזה משלב גם מעשי.
אביעד שוורץ: אנחנו נמליץ לא להיכנס לרזולוציה הזאת כי בסוף הדברים האלה יכולים להשתנות ולא נרצה לבוא שוב לוועדה ולתקן את התקנות.
הודיה הומינר רוזנבלום: אולי כן כדאי לכתוב: בהתאם להנחיות משרד הבריאות בעניין בגלל שכן ראיתי כבר באינטרנט, או איזה שהיא דרך לאפשר למשרד הבריאות את הגמישות וכן לחייב בהתאם לסילבוס.
הודיה הומינר רוזנבלום: אני אסביר מה החשש.
יבגני סובה: אם זה קורס של משרד הבריאות, שמשרד הבריאות יקבע את הכללים, כמה שעות.
יבגני סובה: אם אנחנו אומרים 30% מ-22 שעות, אנחנו מגיעים ל-7.5 שעות שחייבים להיות בגן.
יוסף ג'בארין: בהסתמך על הניסוח שמבטיח שילוב בין זה לזה, כלומר, שחייב להיות חלק פרונטאלי או מעשי.
דבורה ספיר אליעזר: פרונטאלי זה עיוני, השאלה אם זה צריך להיות פרונטאלי שלא מקוון.
יוסף ג'בארין: כן, זאת הכוונה.
מירי כהן: מצד שני, שלא יהיה רק 10% מעשי, אנחנו צריכים להיזהר גם מזה.
מירי כהן: אנחנו אפשרנו את זה והיה צוות מאוד מוגדר שבדק בדיוק את המתווה, גם הגדיר את הסילבוס, שלא יהיה 10% בלבד, לכן צריך להגדיר משהו.
יוסף ג'בארין: בינתיים, שחלקן לא מקוונות.
יבגני סובה: 7 שעות זה משמרת אחת בגן, מהבוקר עד הערב אפשר לגמור את הסיפור הזה, אפשר, זה תיאורטי, זה בסדר, רק שיהיה מימון ושנהיה בטוחים שהמדינה לא תעביר את זה על בעלי המעונות.
שיר סגל: רק הערת נוסח קטנה שאני מציעה לשנות פה בנוסח, אחד, לגבי יחס המרה של השתיים, זה כלל אצבע אבל לפעמים זה משתנה.
שיר סגל: היום כשמעבירים הרצאה פרונטאלית להרצאה דיגיטאלית, היחס אומר, שזה חצי מהזמן כשרואים את זה בצורה דיגיטאלית ולכן כתוב פה שעתיים.
שיר סגל: מצד שני, לפעמים זה יכול להיות שלוש ולפעמים שעתיים וחצי, הייתי מציעה לאפשר גמישות, ואומר, שהשעה תהיה שוות ערך את התוכן ולא לקבע את המספר כדי לאפשר בכל זאת את התוכן.
שמרית גיטלין שקד: שוות ערך ותוכן זה לא משהו שאנחנו יכולים למדוד.
שיר סגל: אפשר לחשוב על איזשהו נוסח אבל לא הייתי רוצה לקבע משהו שבסוף יצמיד את זה לשעות אלא ברמת התוכן.
שיר סגל: הרעיון הוא המרה - - -
יוסף ג'בארין: את מוטרדת, לאפשר יותר - - -
שיר סגל: כן, יותר או פחות, לפעמים כשאתה מעביר קורס בצורה דיגיטאלית, כלל אצבע אומר שזה לוקח חצי מהזמן אבל זה לא בהכרח, לפעמים זה טיפה יותר או טיפה פחות.
שמרית גיטלין שקד: אז אולי בהפסקה תנסו להגיע עם דבי לאיזה שהיא הסכמה.
שיר סגל: דבר נוסף, מתייחס פה הכול אסינכרוני, לקורס מקוון שאין מישהו מהצד השני, מעין לומדה כזאת, אבל יכול להיות, במיוחד בצו השעה הזאת, שחלק מהתכנים יהיו בקורס מקוון כן סינכרוני, וגם בו זה מקצר את הזמנים, אני לא יודעת להגיד כמה, אבל בכל זאת להתייחס אליו.
דבורה ספיר אליעזר: לפי הבירורים שלנו, בסינכרוני, כשיש מרצה בקצה זה לא מקצר את הזמן.
שיר סגל: מתוך ההתנסות שלי עם "ישראל דיגיטאלית" ואני בונה לא מעט קורסים כאלה בתקופה הזאת, זה מקצר בזמנים.
שמרית גיטלין שקד: בקורס עזרה ראשונה, שעת לימוד נחשבת כשעתיים.
יוסף ג'בארין: אפשר להוסיף ביטוי סל בתוך הסעיף, שבכל מקרה זה יהיה שווה ערך.
שמרית גיטלין שקד: לא, הם לא רוצים שזה יהיה שווה ערך.
חני זוהר: סליחה, רק אם אפשר לומר, אנחנו היום עושים מקוונים סינכרוניים.
חני זוהר: הקורס הסינכרוני לא יכול להיות מקוצר יותר מקורס פנים אל פנים, זה לא הגיוני.
חני זוהר: בסוף היום, כשהן כבר עייפות, קשה מאוד להתרכז מול מחשב, פשוט קשה להן ללמוד לאורך זמן לכן לא הגיוני לעשות פחות מזה.
יוסף ג'בארין: אוקי, אנחנו בעד.
יוסף ג'בארין: דבי, תנסו לפתור את הניסוח כאן, אני חושב שזה הגיוני, לא להניח מראש שיש כאן צמצום.
שמרית גיטלין שקד: רק לא הכרענו בסוגיה הקודמת, האם אתם רוצים באמת לאשר את האפשרות לקבל פטור מהכשרה פדגוגית למי שעובר מבחן אמריקאי, או שלא?
שמרית גיטלין שקד: צריך להחליט את זה.
אביעד שוורץ: זה לא אומר בהכרח שכל מי שעושה מבחן אוטומטית עובר, אתה יכול לקבוע את התנאים.
שמרית גיטלין שקד: כתוב פה, שהמנהל רשאי לפטור מחובת הכשרה פדגוגית מי שעמד בבחינה.
אמיר מדינה: הוא רשאי לפטור - - -
שמרית גיטלין שקד: נכון, יש אפשרות.
אמיר מדינה: הוא יכול לפטור, לא כל מי שעומד לבחינה.
אמיר מדינה: הוא אומר, אני פוטר את מי - - -
שמרית גיטלין שקד: אם הוא כבר מחליט שמי שעבר הכשרה פטור מבחינה, הוא לא יכול לקבוע אחרת לגבי - - -
יבגני סובה: בכמה שפות יש את המבחן האמריקאי?
יוסף ג'בארין: זאת שאלה טובה.
יבגני סובה: זאת שאלה קריטית משום שאני חושב שזה צריך להיות מוגדר.
יוסף ג'בארין: חובה להבטיח שיש לפחות בשפה הערבית.
יבגני סובה: גם רוסית חייב להיות, גם אמהרית וגם צרפתית.
יבגני סובה: אנחנו יודעים על חמש-שש שפות, שהאוכלוסייה הזאת נמצאת בתוך הגנים.
יבגני סובה: זאת חובה.
יבגני סובה: אם רוצים שמישהו יעבור מבחן אמריקאי והוא מתקשה בשפה העברית וזה לא קריטי לעבודה עם ילדים עד גיל 3, כמובן נדרשת עברית, אנגלית, רוסית, צרפתית, ערבית ואמהרית.
יבגני סובה: צריך לתת את ההזדמנות - - -
יוסף ג'בארין: אני לא בטוח שצריך שש שפות.
יבגני סובה: אני חושב שש שפות זה מכסה.
יוסף ג'בארין: צרפתית?
יבגני סובה: כן, בוודאי, יש הרבה.
יוסף ג'בארין: אני בעד, אני לא נגד, אבל השאלה היא - - -
יבגני סובה: רוסית זה חובה.
יבגני סובה: אני מבקש, אם אתם מדברים על כך שהמבחן האמריקאי ייתן פטור מהמעשי, בוודאי שזה צריך להיות בשפות.
שלמה קרעי: לא מהמעשי.
שלמה קרעי: צריך להדגיש את זה, זה יכול לתת פטור רק מהתיאורטי, לא מהמעשי.
יבגני סובה: סליחה, מהתיאורטי.
דבורה ספיר אליעזר: אני אגיד מה הנוסח היום ואתם תנחו אותנו.
שלמה קרעי: אנחנו לא רוצים לוותר על המעשי.
דבורה ספיר אליעזר: היום כתוב: בחינה עיונית או מעשית.
דבורה ספיר אליעזר: היום הבחינה יכולה להיות או עיונית או מעשית ולכן בהתאמה נראה - - -
שלמה קרעי: העיוני תפטור מהעיוני והמעשי מהמעשי.
יבגני סובה: מורה או גננת שיש לה כבר ניסיון 20 שנה, היא רוצה לגשת אבל העברית שלה לא מספיק טובה בשביל לעבור את המבחן, אני חושב שמן הראוי לתת את הזכות להיבחן בשפת אמה.
הודיה הומינר רוזנבלום: למיטב הבנתי, גננת שעבדה 20 שנה, היא לא צריכה לעבור - - -
יבגני סובה: 12 שנה, מה זה משנה?
הודיה הומינר רוזנבלום: לא, היא לא צריכה לעבור את המבחן.
יבגני סובה: לא, אבל היא צריכה לגשת לממונה ועד שהיא תגיע לממונה.
הודיה הומינר רוזנבלום: חני זוהר, תסביר את המנגנון.
יבגני סובה: אני רואה פה את סעיף ו, עד שמגיעים לממונה, אבל השאלה, אם בן אדם רוצה לגשת למבחן והעברית שלו לא מספיק טובה בשביל לבוא.
יבגני סובה: אבל מבחינת המקצוע - - -
יוסף ג'בארין: חבל לחזור על זה יותר מדי, הנקודה ברורה.
יבגני סובה: אדוני היושב-ראש, אני חושב שזאת הסוגיה הקריטית שתאפשר להרבה אנשים להרגיש גם בטוחים - - -
יוסף ג'בארין: בסדר, מה אתה רוצה יותר כי אני מסכים אתך.
יוסף ג'בארין: בוא נשמע את התשובה.
שמרית גיטלין שקד: דבי, מקובל עליכם שאנחנו נכתוב בסעיף 8, שהבחינה תיערך בשפות אל"ף, בי"ת, גימ"ל, מה שיחליטו חברי הכנסת?
דבורה ספיר אליעזר: אני רוצה להבין מחני מה קיים היום ונראה מה אפשר - - -
יוסף ג'בארין: אז מי יענה על השאלה?
חני זוהר: אני אשמח להסביר מה קיים היום.
חני זוהר: היום השפה הרשמית – אצלנו אפשר לעשות את ההכשרות האלה גם בעברית, גם בערבית וגם להיבחן בעברית ובערבית.
חני זוהר: שפות אחרות אנחנו לא מכניסים, גם בגלל העניין הזה שאנחנו גרים פה בארץ ישראל, אנחנו מחנכים ילדים בעברית ומטפלת כן צריכה שתהיה לה יכולת ביטוי כלשהי בעברית.
חני זוהר: הם אמורים לדבר בעברית, לפתח שפה בגיל הרך, שזה משהו מאוד מאוד קריטי.
חני זוהר: לכן אנחנו מאוד מתנגדים - - -
יבגני סובה: אני ממש לא מקבל את האמירה שלך, עם כל הכבוד כי יש הרבה גנים פרטיים שעד גיל 3 אפשר ללמוד כמה שפות, אז אני מבקש לא לדבר בצורה כזאת.
יבגני סובה: יש הרבה אנשים שדווקא מלמדים בשפה האנגלית למשל, כדי שהילד יידע אנגלית.
יבגני סובה: עם כל הכבוד, האמירה שלך לא במקום, להגיד שאנחנו בארץ ישראל אז לא צריך שפות אחרות?
יבגני סובה: סליחה, אני מבקש שתחזרי מהאמירה הזאת, זאת לא אמירה לעניין, זאת אמירה לא לעניין.
יבגני סובה: אני מכיר הרבה עולים חדשים שרוצים לתת את שפת אמם לילד עד גיל 3, מה זה ארץ ישראל?
יבגני סובה: מה זה פה, מבחן נאמנות?
יוסף ג'בארין: יבגני, באמת.
יבגני סובה: לא, זה ממש מעצבן, להגיד דבר כזה, אנחנו בארץ ישראל.
יבגני סובה: סליחה, בוא נעשה סוג א', סוג ב' של אזרחים.
יוסף ג'בארין: למה אתה לא מתעצבן שאין בתי ספר בשפה הרוסית?
יבגני סובה: אני לא ביקשתי בית ספר, אני ביקשתי שמורה או גננת תוכל להיבחן בשפה שהיא מבינה בה.
יבגני סובה: זה שהעברית שלה מספיק טובה בשביל ללמד אבל יכול להיות שהיא לא מספיק טובה בשביל לעבור את המבחן, ויש גם גנים פרטיים, אז אני מבקש, אל תגידי ארץ ישראל, עם כל הכבוד.
יבגני סובה: זאת אמירה שגובלת אפילו בגזענות, סליחה על הביטוי.
חני זוהר: אני רוצה להסביר שנייה.
חני זוהר: יש לנו התאמות בבחינה של תרגומים לאנשים שאין להם עברית טובה.
חני זוהר: אם מבקשים מראש, נותנים אדם שמלווה אותם ומתרגם להם את השאלות, את השאלות שלהם, מה הם רוצים לכתוב, איך לכתוב ואז הוא יכול לכתוב את זה בעברית או בערבית, עם תרגום, אם הוא לא מבין את מה שהוא נשאל לעשות.
חני זוהר: הבחינות מקוונות, אגב, עדיין לא יצאו, הן יהיו בקרוב, כרגע יש בחינות פתוחות.
חני זוהר: בקרוב המקוונות עוד יותר - - -
יוסף ג'בארין: את הפסיכומטרי יש ברוסית.
יבגני סובה: בוודאי שיש ברוסית.
יבגני סובה: שוב, אם אתם עושים בחינות מקוונות, אין שום בעיה לתרגם את זה.
יבגני סובה: זה לא שאני כותב חיבור.
יבגני סובה: אם הייתי נבחן בחיבור, בוודאי שהשפה הייתה צריכה להיות ברמה של חיבור, אבל מדובר על מבחן אמריקאי עם תשובות טכניות ולכן אני מבקש שהשאלות יתורגמו לשפות שהן מובנות להרבה גננות, זה הכול.
יבגני סובה: אני חושב שהחברים שהעברית היא לא שפת האם, יסכימו אתי שאם אתה עושה מבחן אמריקאי, אין שום בעיה לעשות את התרגום הזה.
יבגני סובה: אז יעלה מיליון שקל, 2 מיליון שקל.
יוסף ג'בארין: אני חושב שהדרישה כאן מוצדקת, אם פסיכומטרי עושים מבחן גם ברוסית, מה הבעיה שהמבחן הזה גם ייעשה בשפה הרוסית?
אופיר כץ: אבל השאלה שנשאלת, האם אנחנו רוצים לאפשר את מתן הפטור הזה בעקבות מבחן אמריקאי?
יוסף ג'בארין: זה השימוש היחידי של הבחינה הזאת?
שמרית גיטלין שקד: לא, יש לה עוד שימוש.
שמרית גיטלין שקד: יכול להיות שהיא תהיה בחינה שהיא לא מחליפה את ההכשרה אלא היא בנוסף אליה.
שמרית גיטלין שקד: זאת אומרת, הם השאירו לעצמם את שתי האופציות, הבחינה יכולה להיות בנוסף להכשרה והבחינה יכולה להחליף את ההכשרה.
שמרית גיטלין שקד: אתם יכולים להחליט, שאתם הולכים רק על אחת מהאופציות או שאתם מאפשרים את שתי האופציות.
יוסף ג'בארין: התחושה שלי, שזה יחליף את ההכשרה – זה לא במקומו.
יוסף ג'בארין: זה אומר, ללמוד יומיים ולעשות את הבחינה ואז יש הכשרה.
יוסף ג'בארין: אני לא בטוח שזה עונה על ההכשרה המקצועית הנדרשת.
יוסף ג'בארין: אמיר, התחושה שלנו, שזה לא צריך להחליף.
אמיר מדינה: זה קיצור דרך גס מדי.
יוסף ג'בארין: כן, זה קיצור דרך גס מדי.
יבגני סובה: אולי לקצר שעות?
יבגני סובה: אם אתה מקצר שעות במבחן, בוא נדבר על היחס, אם זה מקצר את השעות, יכול להיות שהמבחן הזה מוריד את הלחץ גם מהעלויות של המדינה וגם מבעלי המעונות.
יבגני סובה: אם אתה יודע שאדם עובר את המבחן הזה, אני לא יודע באמצעות כמה שאלות, 100-200, אני לא יודע כמה, ואז אתה יכול להוריד את מספר השעות כי אתה יודע שאדם לא מאתמול במקצוע הזה.
יבגני סובה: אפשר תמיד לדבר על היחס, לא שחור או לבן.
דבורה ספיר אליעזר: חשוב לומר, שהסמכות בחוק לבחינות היא נפרדת מהסמכות של ההכשרה, כך קבע המחוקק.
דבורה ספיר אליעזר: כך שמבחינת החוק, הוא כיוון לכך שיהיו בחינות גם בלי קשר להכשרה.
שמרית גיטלין שקד: יכולת קיום בחינות בלי קשר להכשרה.
דבורה ספיר אליעזר: זאת הכוונה של החוק, עכשיו לתקן בתוך התקנות האלה, אבל זה מאוד חשוב להבין, שיש שני סעיפים בחוק: סעיף 7, שמדבר על ההכשרות שבאות להתייעצות עם שר האוצר.
דבורה ספיר אליעזר: וסעיף 64, שהוא סעיף של תקנות הביצוע, שהן בסמכות שר העבודה בלבד, שם יש אפשרות לקבוע חובת תקנות בלי קשר להכשרה.
שמרית גיטלין שקד: דבי, אני חושבת שחברי הכנסת לא מתנגדים.
דבורה ספיר אליעזר: אני לא בטוחה שזה נכון לעשות אותו, זה אפשרי אבל יש לזה - - -
יוסף ג'בארין: ההתנגדות שלנו, שלא יהיה מסלול נפרד של בחינה וזהו.
דבורה ספיר אליעזר: זה לא סותר את הבחינה הכללית.
יוסף ג'בארין: עניין השפות צריך להיפתר, רשמנו שזה בעברית ובערבית.
יוסף ג'בארין: אני חושב שצריך לאפשר גם שפות אחרות, אולי גם רוסית.
יוסף ג'בארין: לא סתם הקשתי על הפסיכומטרי כדי להבין - - -
יבגני סובה: אדוני היושב-ראש, יש לי הצעה, כל שפה שנכללת בתוך מבחן הפסיכומטרי, בוא נכניס את זה לתוך המבחן הזה.
יבגני סובה: אם יש מבחן פסיכומטרי בשפות: צרפתית, אנגלית או ספרדית, אז בוא נכניס את זה לפה ואז יהיה פה גם שוויון.
יבגני סובה: אתן עוד דוגמה, המבחן להסמכה רפואית, גם יש בכמה שפות לפני הערבית.
יוסף ג'בארין: נכון, אני חושב שהמטרה היא לאפשר לאלה שלמדו בחו"ל וכיוצא בזה.
יבגני סובה: בסדר, ואם יש עולים חדשים שבאו עם הכשרה מחוץ לארץ ושנתיים לא הספיקו ללמוד את השפה?
יוסף ג'בארין: לכן אמרנו, צריך לאפשר את זה גם ברוסית.
יבגני סובה: במיוחד כשמדובר בילדים עד גיל 3, אני לא מדבר על ילדים בבית הספר.
יוסף ג'בארין: אני מציע לגבי הבחינה, האם יש מנגנון – אני יכול לחשוב על מי שהשלים לפחות חצי מתוכנית ההכשרות, יוכל לגשת לבחינה ולא ממש במקום.
דבורה ספיר אליעזר: קראנו תקנה שמדברת על הכשרה מוקדמת לפי כישורים, ותק וניסיון ולכן יכול להיות שבכל זאת יהיה פטור מהכשרה מכוח אותה תקנה.
יוסף ג'בארין: זה משהו אחר, יש לזה הצדקה.
אופיר כץ: יש לזה הצדקה, אדם שבא פעם ראשונה לעבודה, מקבל מבחן אמריקאי ואז יקבלו אותה לעבודה, זה נראה לי - - -
הודיה הומינר רוזנבלום: במקור, החוק המסמיך, אם אני זוכרת נכון, שם את האפשרות לעשות אקסטרני אפשר לעשות רק אחרי שנתיים של עבודה.
הודיה הומינר רוזנבלום: זאת אומרת, זה מיועד רק לכאלה שכבר נמצאות במעון ועובדות.
הודיה הומינר רוזנבלום: לפחות כך היה במקור.
אופיר כץ: הרי כל שנה הוא גם ככה מחויב לעשות את זה, לא?
הודיה הומינר רוזנבלום: זה בעצם לא אמור להיות - - -
דבורה ספיר אליעזר: מי שמחויב בהכשרה בסיסית של 220 שעות, הוא לא יהיה פטור מבחינות, ככל שאלה ייקבעו.
דבורה ספיר אליעזר: כלומר, זה לא חובה לקבוע את הבחינות, אבל ככל שאלה ייקבעו, לפי מה שמבקשים חברי הכנסת, צריך למקד את זה בקשר למי שחייב בהכשרה של 220 שעות.
יוסף ג'בארין: הרעיון שלנו, שמי שחייב בהכשרה, לא יהיה לא מספיק חלופי רק של בחינה.
שמרית גיטלין שקד: אז אני מציעה להוסיף בסעיף קטן (ט): ואולם לא יינתן פטור מ-220 שעות.
שמרית גיטלין שקד: זאת אומרת, הפטור למי שדורשים ממנו יותר מ-220 שעות, זה מה שאת רוצה לומר, דבי?
יבגני סובה: לא, להפך, אני חושב שדווקא צריך להוריד, לעשות את זה, אם 100 – אז מבחן, נכון?
יבגני סובה: כי עם 220 שעות, בן אדם לא חייב את המבחן, הוא יכול לגשת להכשרות, 220 שעות, נכון?
שמרית גיטלין שקד: זה מה שהם רוצים לומר, תשאירו את ה-220 שעות - - -
יבגני סובה: זה מה שאנחנו מבקשים, בוא נוריד את השעות ואז ניתן לבן אדם לגשת למבחן, אחרי שנתיים של עבודה נניח.
הודיה הומינר רוזנבלום: שהמבחן יפתור מהשעות העיוניות, נגיד המקוונות, וכל החלקים המעשיים בכל מקרה יידרשו לעשות אותם.
יבגני סובה: נניח, כן.
יוסף ג'בארין: זה המינימום.
יוסף ג'בארין: שהמבחן יפתור מ-150 שעות?
הודיה הומינר רוזנבלום: ה-70 שעות זה במעון אבל בתוך ה-150 שעות, למשל אני מטפלת חדשה, לא הייתי אף פעם במעון, לא רוצים שתעשה, לא משנה איזה סימולציה, איזה סדנה, לא רוצים שתעשה אותה בלי שביקרת במעון בפועל.
הודיה הומינר רוזנבלום: אז 70 שעות זה מה שקורה במעון בפועל.
הודיה הומינר רוזנבלום: עכשיו, בתוך ה-150 שעות - - -
שמרית גיטלין שקד: אני לא חושבת שאפשר להסתפק בזה.
הודיה הומינר רוזנבלום: שנייה, רגע – של עבודה במעון או התמחות במעון, לא משנה, תלוי אם היא עובדת כבר או לא עובדת, זה ה-70 שעות.
יבגני סובה: אז את לא פוטרת, כלומר, את משאירה את ה-70 שעות בכל מקרה.
הודיה הומינר רוזנבלום: שנייה.
הודיה הומינר רוזנבלום: זה נכון, זה חידוד שצריך לדייק אותו, אבל חוץ מזה, בתוך ה-150 שעות יש שני סוגים של לימודים, יש לימודים של חומר תיאורטי, שאפשר ללמוד את זה בצורה מקוונת ויש לימודים שהם סדנאות יותר, שזה למידת עמיתים, סדנאות, סימולציות, דברים שצריך מרצה בצד השני, זה לא משהו שאפשר להעביר אותו בלומדה.
אופיר כץ: מה החלוקה, 50%-50%?
הודיה הומינר רוזנבלום: אני לא יודעת להגיד את זה.
יבגני סובה: השאלה היא, האם ההגשה למבחן והעברת המבחן אמורה לפטור ולהוריד את השעות האלה מתוך ה-150 שעות?
יבגני סובה: כי זה גם יוריד לחץ מהמדינה וגם מהמעונות.
יבגני סובה: זאת השאלה.
יבגני סובה: הגדרתי נכון את השאלה?
יבגני סובה: כלומר, כמה שעות אפשר להוריד מתוך ה-150 שעות כדי שגם המדינה תממן פחות, ואדם שניגש למבחן ועובר אותו בהצלחה, יידע שמתוך 150 השעות האלה, אולי אפשר להוריד 40 או 50 שעות, ואז הוא חייב להיות מול המרצה 100 שעות.
יבגני סובה: הגענו למצב שכבר אפשר להוריד 50 שעות, זאת הורדה מהמימון של המדינה, שאתם מתחייבים להכשרות כמדינה – זאת השאלה.
יוסף ג'בארין: הכיוון שלנו ברור.
אימאן ח'טיב יאסין: כבודו, אני רוצה להעיר הערה.
אימאן ח'טיב יאסין: אני רוצה לשאול שאלה מהותית, אנחנו כל הזמן מדברים על התמקצעות של אותן מטפלות וכאן מעלים סוגיה להוריד מהשעות הקיימות.
יוסף ג'בארין: הייתה בחינה - - -
אימאן ח'טיב יאסין: אני יודעת במה מדובר.
אופיר כץ: הם הוסיפו סעיף, מי שעושה בחינה אמריקאית, יכול לבטל לו את כל ה-220 שעות.
יבגני סובה: לא, מה פתאום.
יבגני סובה: אופיר, זה הוויכוח עכשיו.
יוסף ג'בארין: אנחנו מתנגדים לזה, ביקשנו מהם למצוא פתרון לסוגיה, או בכלל לבטל את העניין הזה.
שיר סגל: צריך להגיד, אנחנו יודעים על לא מעט אנשים מהגנים הפרטיים שעברו הכשרות בתקופה הזאת על דעת עצמם, ואם הם עשו הכשרה, יכול להיות שהיא הכשרה שלא תוכר על ידי המשרד אבל הם עשו הכשרה, הם עברו את הידע, הם טרחו והשקיעו, כל הכבוד, אנחנו רוצים לעודד את הדבר הזה, אתה רוצה להכיר בזה.
שיר סגל: החלופה יכולה להיות בחינה על חשבון השעות.
שיר סגל: אני רוצה לוודא שמה שהם למדו הוא אמין, אני רוצה לעשות בחינה ולהכיר.
שיר סגל: זה לא במקום השעות המעשיות, הכוונה על החלק של השעות התיאורטיות.
שיר סגל: שוב, זה לשיקול דעת - - -
יבגני סובה: הערה קטנה, אדוני היושב-ראש, יש אנשים שמתחילים לעבוד כבר בחודשים הראשונים, עולים חדשים שמגיעים לישראל עם ניסיון, מתחילים לעבוד בגנים הפרטיים כבר בחודשים הראשונים שהם מגיעים.
יבגני סובה: קיבלתי כמה SMS של בעלי הגנים שאומרים, הם מעסיקים אנשים בלי קשר לרמת העברית שלהם.
יבגני סובה: מה המשמעות של זה?
יבגני סובה: שהם אנשי מקצוע בתחום, הם מבינים את התחום ולכן אני חושב, שהשפה העברית לא צריכה להיות מחסום להגשה.
יוסף ג'בארין: הסכמנו.
יבגני סובה: אתה הסכמת אבל זה לא מופיע עדיין בדברים.
יבגני סובה: לכן מה שאני אומר, כשאני מסתכל על השעות האלה, את אמרת, שיש אנשים שיעשו את זה על חשבונם, דרך אגב, הכשרות בתוך הגן זה על חשבון המעסיק כי המעסיק משלם בזמן הזה משכורת לגננת.
יבגני סובה: בעניין הזה, את יכולה לרכוש את הניסיון הדרוש על חשבון המעסיק, על חשבון בעל הגן.
יבגני סובה: הגננת בכל זאת נמצאת בגן.
יבגני סובה: אני מבקש, בואו נחשב את השעות האלה שניתן להוריד מ-220, אם נגיע פה לעמק השווה ונראה, אמרת ש-70 משאירים בצד, אי אפשר לגעת בזה, מתוך 150 אפשר להוריד 60 או 70 שעות, זה מצוין, הורדנו גם את הלחץ מתוך 120 שעות, הגדרנו את זה שהתנאי ההכרחי זה העברה בהצלחה של המבחן, וכמו שאתה אמרת, יהיה בכמה שפות, ובזה סידרנו גם לבעלי מעונות פרטיים הורדה מהלחץ, גם כספי וגם מקצועי.
הודיה הומינר רוזנבלום: אנחנו נבחן את זה, אבל כדאי גם לאגף להכשרה למקצועית להתייחס.
יוסף ג'בארין: אנחנו יותר מדי חוזרים על עצמנו, חבר'ה, ככה לא מחוקקים תקנות.
יוסף ג'בארין: כל משפט, שעה.
יבגני סובה: אבל הם פחות התייחסו לזה ברצינות.
יוסף ג'בארין: אנחנו מסכימים, אנחנו דורשים, הם מתקנים וככה מתקדמים.
דבורה ספיר אליעזר: בהפסקה ננסח נוסח.
שמרית גיטלין שקד: לא, לא, דבי, אני חושבת שאפשר להקריא כבר.
יבגני סובה: מצוין, שמעת אדוני היושב-ראש?
יבגני סובה: בהפסקה תנסחו נוסח.
יוסף ג'בארין: אני מציע, תן לי לנהל את הדברים.
יבגני סובה: ברור שאתה מנהל, אבל אתה מקשיב לעצות הטובות שלנו, אחרת איך היית מנהל את זה לבד?
יוסף ג'בארין: טוב, יש הצעה?
שמרית גיטלין שקד: משרד העבודה מסכים למחוק את סעיף קטן (ט), שמאפשר את הבחינה במקום הלימודים, כך שתישאר חובת הכשרה פדגוגית, שחלקה עדיין יכול להיות מקוון.
שמרית גיטלין שקד: ובבחינות, אני מציעה, המשרד עדיין לא הסכים, אבל לכתוב בסוף סעיף קטן (8): הבחינה תיערך בשפות עברית, ערבית ורוסית.
דבורה ספיר אליעזר: אנחנו נוודא את זה מול חני, אחר כך.
יוסף ג'בארין: לגבי עברית וערבית זה ממילא קיים, לגבי השפה הרוסית, אני חושב שהסוגיה מוצדקת, במיוחד גננות חדשות - - -
אופיר כץ: אולי לבחון גם צרפתית.
יוסף ג'בארין: העניין הוא, שאם מתרחבים ואז גם אמהרית - - -
יבגני סובה: אדוני היושב-ראש, ההצעה שלי, כל שפה שהיא בתוך המבחן הפסיכומטרי, צריכה להיות גם במבחן הזה.
יוסף ג'בארין: או אפשר לכתוב: שפות אחרות שהממונה יחליט עליהן.
יבגני סובה: אני חושב שזה גם הוגן.
אימאן ח'טיב יאסין: כבוד היושב-ראש, צריך להוסיף באותה נימה, שהדבר הזה צריך לחול גם על השתלמויות שעושים.
אימאן ח'טיב יאסין: יש הרבה השתלמויות של נשים - - -
יבגני סובה: אבל השתלמויות זה לא מבחן תיאורטי.
יבגני סובה: השתלמות, הכוונה זה דיבור וכו'.
יבגני סובה: פה אנחנו מדברים על מבחן אמריקאי, שטכנית, אתה מתרגם ואתה משלם על תרגום פעם אחת וזהו, אין שום בעיה.
יוסף ג'בארין: כמה פעמים אתה צריך לשכנע אותנו?
יבגני סובה: אני רואה שלא כולם משתכנעים.
יוסף ג'בארין: אנחנו אינטליגנטיים מספיק להבין שזה חשוב ונכון לעשות את זה.
יבגני סובה: העניין של ארץ ישראל עוד לא יצא לי מהראש, אני עדיין בסיפור של ארץ ישראל.
יוסף ג'בארין: אני שומע את הטיעון את הזה גם לגבי הערבית, אז אל תיקח את זה רק לרוסית.
יבגני סובה: בעניין הזה אנחנו ביחד.
שמרית גיטלין שקד: בינתיים אנחנו מסכמים, הבחינה תיערך בשפות: עברית, ערבית, אנגלית ורוסית.
שמרית גיטלין שקד: תבדקו ותחזרו אחר כך אם יש איזשהו תיקון.
יוסף ג'בארין: אפשר להגיד, שהממונה מוסמך - - -