GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
איציק דניאל: 25%.
איציק דניאל: אני לא יודע אם הייתי אומר על 25% יוצאים מן הכלל.
אריאל קלנר: 25% זה המון.
שלמה קרעי: אני לא מקבל את הנתון הזה, אדוני, עם כל הכבוד, זה לא מחקר.
יוסף ג'בארין: אתה חושב שזה יותר?
שבח שטרן: השאלה היא גם איפה נמצאים ה-25% האלה.
שלמה קרעי: אני חושב שאם תבדוק בפריפריה, 75% לא עומדים, אם תבדוק בתל אביב, יכול להיות שרק 25% לא עומדים.
אריאל קלנר: יפעת, את ציינת קודם שהגנים האלה של שמונה ותשעה חייבים להצהיר.
אריאל קלנר: השאלה היא מה קורה אם לא כולם מצהירים, ומה יקרה אם אנחנו נדחק אותם למקום שבו - - -
יפעת שאשא ביטון: הם חייבים להצהיר על פי חוק.
אריאל קלנר: אם אנחנו נחיל עליהם סטנדרטים שהם לא יכולים לעמוד בהם, הם ירדו למחתרת.
שבח שטרן: הם ייסגרו, ואז לא יהיה מענה להרבה ילדים, לא יהיה מענה להורים שרוצים לצאת לעבודה.
הודיה הומינר רוזנבלום: סביר להניח שהם יורידו שני ילדים ויהיו עם שישה, זו גם אפשרות.
יפעת שאשא ביטון: כן, יורידו ילדים.
יפעת שאשא ביטון: ושכל הורה יעשה את השיקול שלו אם הוא מכניס את הילד או לא.
אריאל קלנר: או שיורידו או שלא.
שבח שטרן: ומה אותם שני ילדים יעשו?
יפעת שאשא ביטון: אז מה האופציה, שנשאיר אותם עם שמונה ילדים ושנפקיר את הילדים?
יפעת שאשא ביטון: אתה יודע מה זה מטפלת על שמונה ילדים?
אמיר מדינה: אתם לא משערים בנפשכם מה זה מטפלת אחת – אני לא מדבר על שבעה ושמונה, אני מדבר על שישה.
אמיר מדינה: שישה ילדים – אני רוצה לראות מי פה מסוגל לתפקד לאורך יום שלם כשהוא מטפל בשישה תינוקות מגיל חצי שנה ועד גיל שנה או שנה וחצי.
אמיר מדינה: אף אחד פה לא היה עומד בזה, זאת משימה בלתי אפשרית.
שבח שטרן: אדוני, אני מניח שיש לי יותר ילדים ונכדים ממה שיש פה לרוב האנשים.
שבח שטרן: אני אומר לך שבתקינות קצת פחות טובות מאלה ילדים גדלים ומתחנכים.
שבח שטרן: אני לא אומר שזה לא המצב האידיאלי.
יוסף ג'בארין: אבל זה גן, זה לא בית.
יוסף ג'בארין: זה צריך להכיל - - -
שבח שטרן: לא, זה לא מצב אידאלי, בהחלט צריך לשפר אותו.
שבח שטרן: אבל צריך לדעת שיש מקומות ויש קבוצות אוכלוסייה שאם אנחנו נכפה עליהן את הדברים האלה, הן לא יוכלו לעמוד בזה והתוצאה תהיה שהורים יישארו בבית.
אמיר מדינה: נקודה חשובה, כי אנחנו כל הזמן סוטים לכיוון – זאת לא מטרת התקנות.
אמיר מדינה: מטרת התקנות היא לא למנוע פגיעה.
אמיר מדינה: מטרת התקנות היא לייצר מציאות שבה התינוקות מתחנכים בסביבה הולמת ונכונה.
אמיר מדינה: 1:6 או 1:7 או 1:8 זה לא אנושי, זה לא נורמלי, זה לא יכול להיות בכלל.
איציק דניאל: אני רק אגיד משהו אחד, אני אתייחס למה שחברת הכנסת יפעת שאשא ביטון ציינה.
איציק דניאל: הרצון שלנו הוא שזה לא יגרום למצב שמעונות או מסגרות ילכו למקום שלא מפוקח.
איציק דניאל: למשל היום מעון לעשרה ילדים – לא הייתי רוצה שהוא יקטין לשישה והמסגרת לא תהיה מפוקחת.
איציק דניאל: לא היה לנו רצון כזה, היינו רוצים לראות איך במסגרת הפיקוח אנחנו נאפשר לו לפעול, ויהיה פיקוח גם על אותם עשרה ילדים.
איציק דניאל: לא נרצה לגרום תמריץ שלילי להיעדר פיקוח.
יפעת שאשא ביטון: ואיך תעשה את זה?
איציק דניאל: עכשיו אנחנו מדברים על התקנות.
איציק דניאל: לדוגמה, יחס התקינה – אם עכשיו אנחנו קובעים סטנדרט שהוא גבוה, או דרישות רגולטוריות - - -
איציק דניאל: באופן כללי, כל התקנות האלה.
איציק דניאל: ככל שהתקנות האלה יהיו יותר מכבידות, יהיה תמריץ לאותו גורם לרדת מתחת לרף של שבעה ילדים.
יפעת שאשא ביטון: אנחנו לא בסתירה, אני לא מבינה.
איציק דניאל: לא בסתירה, אני רק אומר, האינטרס שלנו – אנחנו לא רוצים להביא אותו למצב שהוא יוריד את אותם שני ילדים וייצא מהפיקוח.
יפעת שאשא ביטון: ואני לא רוצה שיהיה מצב שתהיה מטפלת לשמונה ילדים, מה לעשות?
יפעת שאשא ביטון: אגב, אני גם לא הייתי רוצה שתהיה לשישה ילדים, אבל זה כבר ההורים.
יוסף טייב: אנחנו גם לא רוצים מצב שיסגרו מסגרות ולילדים לא יהיה לאן ללכת.
יוסף טייב: יש פה שיקולים מכל הכיוונים.
אמיר מדינה: בוודאי, בדיוק בגלל זה הנחנו טיוטה מאוזנת שלוקחת בחשבון לא לסגור ולא לקיים מסגרות שהן פוגעניות.
אמיר מדינה: בדיוק על זה אנחנו דנים.
יוסף ג'בארין: אני רוצה לשאול אתכם, מפריע לי דבר שאני רוצה להעלות אותו.
יוסף ג'בארין: אתם מבקשים לשפר את התקינה, ואני תוהה – כל הזמן הזה הסטנדרטים היו גרועים?
אמיר מדינה: התשובה היא כן, אדוני יושב-הראש.
קריאה: כמה אירועים בעיתיים יש בתקופה - - -
אמיר מדינה: התשובה היא כן, אדוני היושב-ראש.
אמיר מדינה: נכון להיום במעונות היום – מספיק לפתוח את לוחות הדרושים ותחפשו כמה מטפלות מגיעות לעבוד בתחום.
אמיר מדינה: כשאתה אמור לטפל לבד בכוחות עצמך ב-11 ילדים או בתשעה ילדים או בשישה ילדים – אני לא מדבר עכשיו על הצד של הפעוט שנפגע, שזאת התכלית שלשמה כולנו נמצאים פה, אני מדבר עכשיו על הצד של המטפל.
אמיר מדינה: אנחנו מבקשים פה בקשה שהיא לא הגיונית.
אמיר מדינה: זה נכון שיכולנו לשנות בעבר.
יוסף ג'בארין: יופי, זאת השאלה.
יוסף ג'בארין: אני רוצה להקשות עליך ולשאול אותך למה לא עשית את זה עד היום?
יוסף ג'בארין: למה חיכית לתקנות?
יוסף ג'בארין: לכאורה במסובסדים יכולת לעשות את זה לפני חמש שנים.
אמיר מדינה: אני מסכים אתך.
אמיר מדינה: יכולתי לא לאשר את הוראת השעה.
אמיר מדינה: לא אני יצרתי את הוראת השעה, אבל אני חותם עליה כבר שלוש שנים.
יוסף ג'בארין: הוראת השעה התייחסה לתקינה של מספר הילדים?
אמיר מדינה: לתפוסה המקסימלית בכל כיתה.
יוסף ג'בארין: אני שואל לגבי התקינה של מספר הילדים לעומת גננות.
אמיר מדינה: אז אני אלך צעד אחורה.
אמיר מדינה: דיברנו על זה עוד בוועדה הקודמת כשחוקקנו את החוק.
אמיר מדינה: אם אני אקבל החלטה לצמצם את מספר הילדים, התוצר הישיר היא סגירה של מסגרות.
אמיר מדינה: צריך להגיד את זה בקול.
אמיר מדינה: הרווחיות של כל המסגרות – אני מדבר על מסגרות הסמל עכשיו, אני לא מדבר על המסגרות הפרטיות, ששם המחיר לא מפוקח וכל אחד יכול לגבות בהתאם לביקוש של אותה מסגרת.
אריאל קלנר: מה שיקרה, שהם יקרסו.
אמיר מדינה: רק שנייה, ברשותך.
אמיר מדינה: במסגרות הסמל המחיר מפוקח, רוצה לומר לא נקודת האיזון קובעת את העלות, אלא מחיר שנקבע ב-2012 - - - מאז ועד היום.
אמיר מדינה: המחיר הספציפי הזה משקף – זאת בדיקה שנעשתה לאורך השנים, נעשתה לאחרונה בוועדה שתיקפה את התוצאות של ועדה קודמת, שתיקפה את התוצאות של ועדה שלפניה.
אמיר מדינה: הם אמרו שמצב הרווחיות במעונות היום – ואני מציע להעלות את אחד הנציגים של מעונות היום עם הסמל שיציין את זה בצורה יותר מפורשת ממני.
אמיר מדינה: המצב במעונות היום עם הסמל הוא שהם לא מרוויחים פה הרבה כסף.
אמיר מדינה: שולי הרווח שלהם נעים באזור שאפשר לספור על יד אחת.
אמיר מדינה: אם אתה מחליט על הוצאה של ילד אחד או שני ילדים מכל כיתה, אתה מוריד אותם מסף הרווחיות ללא רווחיות.
אמיר מדינה: ה-break-even point של כל המעונות האלה הוא בילד האחרון בכל כיתה בתוך התפוסה שמאושרת פה בהוראת השעה.
אמיר מדינה: תחליט עכשיו שאתה מוריד שניים-שלושה ילדים – וזו החלטה שאפשר לקבל אותה - - -
איציק דניאל: זה מה שאתה עושה.
אריאל קלנר: אבל זה מה שאתה עושה.
אריאל קלנר: זה מה שהתקנות עושות.
יפעת שאשא ביטון: למה אנחנו מציעים?
יפעת שאשא ביטון: אז נשאיר את המצב פרוץ כמו היום?
אמיר מדינה: אני לא אמרתי את זה.
אמיר מדינה: בשביל זה אנחנו מניחים את הטיוטה הזאת על השולחן.
אריאל קלנר: אבל אתה כן מוריד.
יוסף ג'בארין: בתקנות הללו אתה אומר הגיע הזמן לעשות מעשה.
אמיר מדינה: אם מתקנים תקנות, מתקנים אותן כמו שצריך.
אמיר מדינה: כן, הגיע הזמן לעשות מעשה.
יוסף ג'בארין: ונותר העניין התקציבי.
יוסף ג'בארין: ליאורה, בשם המסגרות המסובסדות.
אריאל קלנר: אתם מבינים שהתוצאה תהיה שאנחנו לא נוכל לפקח על מעונות, הם ירדו למחתרת.
אריאל קלנר: אנשים ירדו ל-1:6 או שיהפכו להיות עבריינים.
אמיר מדינה: ולמה שלא נוכל לפקח?
קריאה: עד עכשיו הם היו במחתרת.
אמיר מדינה: אני שואל שאלה.
אמיר מדינה: נגיד שהמצב יהיה כזה קטסטרופלי, ותהיה פה נהירה המונית וייסגרו מלא מסגרות, למה שלא נוכל לפקח?
שבח שטרן: כמה מפקחים יש לך?
שבח שטרן: כמה מפקחים יש לך היום?
אמיר מדינה: נכון לרגע זה, 22 תקני פיקוח.
אמיר מדינה: נכון למרץ הקרוב, בעזרת ה', אנחנו נהיה עם לפחות הכפלה או שילוש של מספר המפקחים.
אמיר מדינה: קיבלנו לאחרונה לצאת למיקור חוץ, ואנחנו כתבנו מכרז, פרסמנו אותו לפני מספר ימים, ואני מאמין שמספר הידיים העובדות ברמת המחוז תכפיל, אם לא תשלש, את עצמה.
אמיר מדינה: כך שנוכל לתת מענה גם - - -
יוסף ג'בארין: זו הודעה חשובה כי לא שמענו אותה קודם בדיונים.
אמיר מדינה: פרסמנו בערך לפני שבוע וחצי מכרז.
יוסף ג'בארין: אז אתה אומר שעד מרץ הרעיון הוא להגיע ל- - -
אמיר מדינה: להגדיל בצורה משמעותית את מספר הידיים העובדות בתוך תקציב שניתן לנו, סדר גודל של 10 מיליון שקלים לשנה.
יוסף ג'בארין: זה יקפיץ אותנו מ-22-20 ל-50?
אמיר מדינה: אני לא רוצה לספור עכשיו בדיוק כמה, אבל עוד לא נבחרו זוכים ועוד לא נקבעו התעריפים עד הסוף.
אמיר מדינה: אבל אני מניח שאנחנו לפחות נכפיל את מספר המפקחים ברמת המחוז, פר מחוז.
יוסף ג'בארין: הכפלה, אז אנחנו נגיע לפחות, אני מקווה, ל-50, שזה עדיין בחסר.
יוסף ג'בארין: לפי החישובים שלכם אמורים להגיע לפחות ל-80.
אמיר מדינה: צריך פי 2, נכון.
אריאל קלנר: אדוני היושב-ראש, אבל אנחנו מבינים ש-25% או 30% מהמעונות הפרטיים, לפי הנתונים שהצגתם כאן, שעכשיו יצטרכו להשית את העלויות האלה על ההורים.
יוסף ג'בארין: אם לא נמצא פתרון.
אריאל קלנר: אם לא נמצא פתרון.
אריאל קלנר: או שהם לא יוכלו לעמוד כעסק, או שהם יורידו את הכמות מתחת ל-8-7, ואז אנחנו בכלל לא נוכל לפקח עליהם ולא נדע מה קורה שם.
אריאל קלנר: צריך להבין, יש לזה השלכות.
יוסף ג'בארין: כן, כן, הקושי הזה כמובן.
אריאל קלנר: אנחנו שדואגים לילדים צריכים - - -
יוסף ג'בארין: ליאורה עדיין אתנו?
יפעת שאשא ביטון: - - - שזה יוריד ולא יעלה את הרמה כמו במקומות אחרים.
יפעת שאשא ביטון: אתם לוקחים איזה דיפולט ברור שאנשים יעדיפו למשוך את עצמם למטה מאשר למשוך את עצמם למעלה.
שבח שטרן: איך הם ימשכו?
שבח שטרן: יתפסו את עצמם בשערות וירימו את עצמם?
אריאל קלנר: איך הם יעלו לבד אם מבחינה כלכלית הם לא יכולים לעמוד בזה?
קריאה: אבל גם היום הם לא מדווחים.
יפעת שאשא ביטון: ממש קשה לי לחשוב שיש הורה שמכניס את התינוק שלו למקום שיש בו שישה פעוטות – עזבו, אני לא אלך - - - ויש בו רק מטפלת אחת.
אריאל קלנר: אם הוא בוחר לעשות את זה גם היום, אז הוא יבחר לעשות את זה גם להבא.
אריאל קלנר: את מדברת על הורים שכן עושים את זה היום, כי עובדה שזה קורה.
אריאל קלנר: 25%-30%.
יפעת שאשא ביטון: - - - אתה לא יודע עליהם.
איציק דניאל: ברשותך, יושב-ראש הוועדה, משהו אחד לגבי הנתונים, שמענו פה נתון של 25%-30%, ההערכה שלנו היא שהנתון גדול יותר.
איציק דניאל: יש אחוז גדול יותר של מעונות פרטיים שלא עומדים בסטנדרט המשופר.
יוסף ג'בארין: אתם חוששים שאין לכם נתונים מדויקים יותר.
איציק דניאל: אני אגיד לך על בסיס מה.
איציק דניאל: עצם זה שאותן מסגרות שיכלו להגיש לאישור ראשוני, אותן מסגרות שיכלו להגיש למענק, הן אותן המסגרות החזקות.
איציק דניאל: דווקא החלשות – אולי לא הגיע אליהן המידע, אולי הן לא מכירות, אולי הן לא יודעות.
איציק דניאל: אולי, כמו שאמיר אמר, הסטנדרט פה היה גדול להן מדי והן חששו לגשת.
איציק דניאל: בהגדרה מי שניגש זה דווקא החזק, לכן אנחנו מעריכים שהאחוז הוא גדול יותר.
יפעת שאשא ביטון: גם כאלה שהיו להם בעיות עם - - - והן נשארו - - -
איציק דניאל: כמו שאמרתי, אין נתונים ודאיים לא לכאן ולא לכאן.
אריאל קלנר: 66 פקחים צריכים - - - 12,000 מסגרות.
איציק דניאל: אם לא יותר.
אמיר מדינה: לפחות.
אמיר מדינה: לפחות יכול להיות גם 50%.
יצחק פינדרוס: שאנחנו יודעים עליהן.
יוסף ג'בארין: שאנחנו יודעים עליהן.
יצחק פינדרוס: כי יש כאלה שאנחנו לא יודעים עליהן היום.
יוסף ג'בארין: השאלה שכולנו מחכים לתשובה שלה, לגבי העלויות התקציביות.
יוסף ג'בארין: מה המשמעות התקציבית של התוספת הזו.
יוסף ג'בארין: אנחנו יודעים מי אמור לשאת בנטל, אבל איך אתם רואים מי אמור לשאת בנטל כאן?
שבח שטרן: רגע, אדוני, אם אפשר לקבל תשובה לשאלה שאני העליתי קודם, מה לגבי התשתית שצריך ליצור כדי לאפשר את השיפור הזה?
שבח שטרן: כלומר, גם תשתית פיזית – האם היא קיימת, מישהו בדק את זה?
שבח שטרן: ומה התשתית וכוח האדם שצריך בשביל לתת מענה לכלל ההורים שהיום הילדים שלהם נמצאים במסגרות ופתאום זה יגדל.
יוסף ג'בארין: זו חלק מהשאלה מה עלות ההתאמה.
שבח שטרן: לא עלות.
שבח שטרן: זו לא עלות בכסף, האם זה קיים?
שבח שטרן: כמה כוח אדם צריך בשביל זה?
יוסף ג'בארין: מי יענה לנו?
יוסף ג'בארין: השאלה שכולנו מנסים לבחון אותה לעומק היא הסוגיה התקציבית.
הודיה הומינר רוזנבלום: לגבי המצב הקיים, עמידה בסטנדרט הקיים, אנחנו מדברים רק על שינוי במעונות הפרטיים לפי הערכה של 10%.
הודיה הומינר רוזנבלום: המשמעות של העלאת יחס התקינה יכולה להוביל לשתי תוצאות אפשריות.
הודיה הומינר רוזנבלום: אפשרות אחת היא שהמעון מגייס עוד מטפלת או חצי מטפלת על מנת לעמוד בתקינה החדשה.
הודיה הומינר רוזנבלום: אפשרות שנייה היא שהוא מוציא ילד או שניים או שלושה לפי העודף שיש לו מהמעון לפי חישוב כדאיות.
הודיה הומינר רוזנבלום: זאת אומרת, אם יש לו קבוצה של 15 תינוקות ויש לו ילד אחד נוסף שעבורו הוא צריך להביא חצי מטפלת, הוא יעדיף להוריד את הילד האחד מאשר לשלם עוד 60,000 שקל בשנה למטפלת.
הודיה הומינר רוזנבלום: שתי ההתנהגויות האלה אפשרויות לפי שאלת כדאיות.
הודיה הומינר רוזנבלום: ניסינו לעשות הערכה כלשהי שתיתן לנו אינדיקציה מאיזו נקודה משתלם להביא מטפלת נוספת ומאיזו נקודה משתלם להוריד את הילד.
הודיה הומינר רוזנבלום: כמובן שזה לא לוקח בחשבון את האפשרות להגדיל את המעונות, כלומר, מעון שיגיד אני אביא עוד מטפלת, אבל אני גם אכניס עוד ילדים.
הודיה הומינר רוזנבלום: יכולה להיווצר גם השפעה שלישית שאותה לא בחנו.
יוסף ג'בארין: ובכל מקרה אתם נותנים שנה להתארגן.
הודיה הומינר רוזנבלום: לגבי המצב הקיים?
יוסף ג'בארין: לגבי כל מצב שנחליט עליו, יש שנה התארגנות.
הודיה הומינר רוזנבלום: בכל מצב שנחליט עליו יש אפשרות לקבל אישור זמני אם אתה לא עומד בתקן של שנה.
הודיה הומינר רוזנבלום: לא משנה אם נחליט את זה.
אופיר כץ: השנה זה מרגע הגשת הבקשה?
יוסף ג'בארין: מרגע האישור שלנו.
אופיר כץ: מהרגע שמחליטים פה, או מהרגע שהוא מגיש את הבקשה?
הודיה הומינר רוזנבלום: אישור מאוגוסט עד אוגוסט.
אופיר כץ: אז זה יכול להיות גם פחות משנה, אם הוא מגיש ביולי, יש לו חודש.
יוסף ג'בארין: ה-1 בספטמבר הקרוב.
יוסף ג'בארין: אנחנו יכולים לדחות את זה, זה חלק מהדיון.
הודיה הומינר רוזנבלום: הערכת עלויות של העלות הישירה בתוספת עלות המעון לפרטיים היא 45 מיליון שקל בשנה כדי לעמוד בתקינה הנוספת, ועלויות עקיפות של 15 מיליון שקל בשנה.
יוסף ג'בארין: עוד פעם.
יוסף ג'בארין: תחזרי.
הודיה הומינר רוזנבלום: עלות ישירה של 45 מיליון שקל בשנה ועלות עקיפה של 15 מיליון שקל בשנה.
הודיה הומינר רוזנבלום: עלות עקיפה של אובדן הכנסות, עלות ישירה זו תוספת של התקינה.
הודיה הומינר רוזנבלום: זה לגבי 10%.
יוסף ג'בארין: זה לגבי המשופר.
הודיה הומינר רוזנבלום: לא, זה לגבי הקיים.
יוסף ג'בארין: זה לגבי הקיים?
הודיה הומינר רוזנבלום: זה לגבי הסטנדרט הקיים על הפרטיים.
הודיה הומינר רוזנבלום: זו עלות משקית.
יוסף ג'בארין: זה רק על 10%.
הודיה הומינר רוזנבלום: זה על בסיס כל הדיסקליימרים שדיברנו עליהם קודם וההסתייגויות וכמובן הנחות החישוב.
הודיה הומינר רוזנבלום: זו הערכה גסה.
הודיה הומינר רוזנבלום: לגבי מעונות הסמל – עכשיו אני מדברת על שיפור התקינה.
יוסף ג'בארין: רק כדי להבהיר את הדברים, חברים, לגבי הרחבת הסטנדרט הקיים על כולם, ההערכה היא שזה 60 מיליון – 45 כדי לגייס תוספת כוח אדם, 15 מיליון הפסד הכנסות אם מצמצמים את מספר הילדים.
יוסף ג'בארין: זו ההערכה.
יוסף ג'בארין: ההערכה הזו נוגעת לאותם 10% מהמסגרות הפרטיות.
דבורה ספיר אליעזר: אם הולכים לפי הסטנדרט הקיים.
אנדרי קוז'ינוב: השאלה היא אם להוצאה הזאת תתווסף גם הוצאה על הכשרות וכל שאר הדברים.
אנדרי קוז'ינוב: זה לא עומד בנפרד.
יוסף ג'בארין: כן, כן, כן, בטח.
הודיה הומינר רוזנבלום: אנחנו מדברים רק על הסוגיה הזאת כרגע.
יוסף ג'בארין: כן, כן, אתה צודק.
אנדרי קוז'ינוב: צריך להדגיש את זה, שזה לא עומד בנפרד.
יוסף ג'בארין: אתה צודק שיהיו עוד הוצאות בסעיפים האחרים.
אנדרי קוז'ינוב: כמו שאמרת, יש פה טעות דגימה לא קטנה.
יוסף ג'בארין: אנדריי, כן, כן, יהיו עוד הוצאות.
הודיה הומינר רוזנבלום: לגבי שיפור הסטנדרט, מדובר על שיפור הסטנדרט בכל מעונות הסמל לפי הערכה של ועדה לבחינת הסטנדרטים במעונות הסמל, ההערכה היא של תוספת עלות של 234 מיליון שקלים בשנה.
קריאה: זה גם לפרטיים וגם למעונות?
הודיה הומינר רוזנבלום: זה רק בסמל.
שלמה קרעי: פה את לא צריכה להפריד כי זה כבר כולם.
הודיה הומינר רוזנבלום: אוקיי, אז השאלה היא רק - - - וגם מידת הוודאות בנתון.
אופיר כץ: זה כבר מספר מדויק, זה סכום מדויק, נכון?
הודיה הומינר רוזנבלום: יותר מדויק.
יצחק פינדרוס: זה מדויק על ההערכה שאנחנו יודעים מה קורה בדיוק - - -
שלמה קרעי: לא, היא דיברה על הסמל.
אופיר כץ: לא, על הסמל יש להם את כל הנתונים.
יוסף ג'בארין: זה נתון למה, להוספת כוח אדם?
הודיה הומינר רוזנבלום: זה נתון להוספת כוח אדם.
אופיר כץ: שעברו הכשרות ועברו הכול?
שלמה קרעי: לא, לא, בלי הכשרות ובלי כלום.
הודיה הומינר רוזנבלום: עלות מעשית לעובדת חדשה שנכנסת למעון על מנת לתמוך בתקינה.
שלמה קרעי: 234 מיליון רק לסמל, 2,000 מעונות סמל.
אנדרי קוז'ינוב: זה אומר שהפרטיים - - -
שלמה קרעי: בפרטיים זה עוד יותר, זה עוד 400 מיליון.
קריאה: היא אומרת שזה 300 מיליון.
יוסף ג'בארין: אז כדי להגיע לפרטיים להכפיל בשלוש?
הודיה הומינר רוזנבלום: לא, לא, לא, כ-75% מהמעונות הפרטיים כן עומדים בסטנדרט המשופר גם.
יוסף ג'בארין: המשופר, זו ההערכה שלכם?
יוסף ג'בארין: זה נתון מאוד חשוב.
יוסף ג'בארין: הודיה, זה נתון קריטי לדיון.
שלמה קרעי: זה לא אמיתי.
אנדרי קוז'ינוב: את זה כדאי לבדוק מול הפרטיים.
יוסף ג'בארין: אנחנו נבדוק, חברים, כמובן.
יוסף ג'בארין: אנחנו שומעים מהם.
יוסף ג'בארין: אני האחרון שיקבל את דברי משרדי הממשלה כדברים סופיים.
יוסף ג'בארין: בינתיים אנחנו רוצים להבין איך הם רואים את הדברים.
יוסף ג'בארין: ההערכה שלכם היא ש-75% מהפרטיים כן עומדים בסטנדרט המשופר?
הודיה הומינר רוזנבלום: בין 75% ל-30%.
יוסף ג'בארין: ולכן צריך להכפיל את המספר 234.
שבח שטרן: איפה נעשתה הבדיקה הזאת?
הודיה הומינר רוזנבלום: 234 מיליון שקלים זה בסמל.
יוסף ג'בארין: כן, צריך להכפיל את זה.
הודיה הומינר רוזנבלום: במעונות הפרטיים ההערכה היא שבאזור ה-90 מיליון שקלים עלות ישירה על לעמוד בסטנדרט המשופר, ועוד 40 וקצת מיליון שקלים עלויות שהן הפסד הכנסות.
הודיה הומינר רוזנבלום: 26 זה לא 44 ועוד 91.
הודיה הומינר רוזנבלום: ה-25 כוללים את אותם 10% שלא עומדים בסטנדרט הקיים, ועוד 15% נוספים שלא עומדים בסטנדרט הקיים.
יוסף ג'בארין: אז תסכמי את הנקודה הזאת.
יוסף ג'בארין: 234 מיליון למסובסדים, ולגבי הפרטיים?
הודיה הומינר רוזנבלום: כ-90 מיליון שקלים עלויות ישירות פלוס 40.
יוסף ג'בארין: פלוס 40.
יוסף ג'בארין: שזה פחות או יותר לאותם 25%.
הודיה הומינר רוזנבלום: שהם אותם 25%.
יוסף ג'בארין: זה בסביבות 380 מיליון, פחות או יותר.
יוסף ג'בארין: ביחד.
איציק דניאל: אני אשאל שאלה, אנחנו לא מכירים את החישוב.
איציק דניאל: הודיה, לקחתם בחישוב את העלות הנוספת של ההורים שלא מקבלים סבסוד?
איציק דניאל: הורה שלא זכאי היום לסבסוד במערכת המסובסדת – יש הורים כאלה – הם בתוך הסכום.
הודיה הומינר רוזנבלום: העלות שדיברתי עליה היא לא עלות סבסוד.
הודיה הומינר רוזנבלום: 234 זה לא עלות סבסוד, זו עלות המעסיק כמעון.
הודיה הומינר רוזנבלום: האופן שבו זה יחולק והאופן שבו המדינה תשתתף - - -
איציק דניאל: זה לא כולל.
יפעת שאשא ביטון: היא לא אמרה מי נושא בזה, היא רק אמרה כמה זה יעלה.
יוסף ג'בארין: היא לא אמרה מי נושא בזה.
איציק דניאל: כן חשוב להגיד, בסוף המסגרות האלה, כמו שתיארה קודם היועצת המשפטית של משרד העבודה, הן לא מתוקצבות.
איציק דניאל: אנחנו מסבסדים לשכר הלימוד הרבה.
איציק דניאל: אין תקצוב של העלות, המדינה משתתפת בשכר הלימוד באמצעות סבסוד ישיר למעונות.
יצחק פינדרוס: אני אקל עליך, בפעם הבאה תגיד היא שומרת הסף.
יצחק פינדרוס: מה זה משנה מאיפה, שומרת הסף.
יוסף ג'בארין: אם מדובר בהוספת גננת, זו עלות שאתם לא נושאים בה, גם במסובסדים.
איציק דניאל: גם היום.
איציק דניאל: כל עלות, תעריף מפוקח - - -
יוסף ג'בארין: זה מה שאתה אומר, זו עלות - - -
יפעת שאשא ביטון: הם מסבסדים רק את - - -
יוסף ג'בארין: אבל ההיפך, אם הם יפחיתו את מספר הילדים, אז יש כאן עלות עקיפה, נכון?
איציק דניאל: בדיוק, צריך לחשוב.
איציק דניאל: יש פה שתי - - -
יוסף ג'בארין: הם יאבדו את ההכנסה.
איציק דניאל: אני רק אגיד, יש פה שתי השלכות, אחת זו השלכה על המחיר שיכולה להיות לאותן מסגרות, בין אם הן פרטיות ובין אם הן מסובסדות.
איציק דניאל: השלכה שנייה היא ירידה של ילדים, פשוט להוריד את הילדים כדי לעמוד בסטנדרט הזה, ואז מכורח זה שאתה מוריד את הילדים, מן הסתם, המחיר לשאר הקבוצה כנראה יעלה.
איציק דניאל: אם עד עכשיו הפעלת מעון של 20 ילדים עם שלוש או ארבע מטפלות, עכשיו אתה מוריד ל-15 ועדיין משאיר את אותו הצוות, הקבוצה הקטנה - - -
שבח שטרן: לאן אתה מוריד את הילדים האלה?
איציק דניאל: לאן אתה מוריד אותם זו שאלה טובה, אבל הקבוצה הקטנה תישא בעלות גבוהה יותר.
יוסף ג'בארין: כן, כן, אתה מאבד הכנסה בצורת שכר הלימוד של ההורים – או שאתה מוסיף - - -
שלמה קרעי: לא, זה גם וגם, אדוני.
שלמה קרעי: גם אתה מאבד הכנסה וגם אתה מגדיל הוצאה, אלו שני דברים.
יוסף ג'בארין: לא תמיד גם וגם.
שלמה קרעי: לא תמיד, אבל זה לא או זה או זה.
אריאל קלנר: זה ו/או.
יפעת שאשא ביטון: אם אתה מקטין את המספר זה כדי שלא תהיה לך עוד הוצאה, זה כדי לא להביא עוד כוח אדם.
שלמה קרעי: לא, למשל הורדת מ-22 ל-20 ילדים בכיתה של התינוקות.
יפעת שאשא ביטון: יופי, אתה משאיר את אותו צוות.
שלמה קרעי: הורדת שני תינוקות של הכנסה והגדלת את המטפלות.
יפעת שאשא ביטון: לא, לא הגדלתי.
יוסף ג'בארין: לא הגדלת, אותה מוריד כדי להוסיף.
יפעת שאשא ביטון: אתה מוריד את מספר הילדים כדי לא להוסיף.
יוסף ג'בארין: הודיה, נכון 380 מיליון?
יפעת שאשא ביטון: אתה מאבד הכנסה, זו לא תוספת - - -
איציק דניאל: יכולים לקרות שני המצבים, כל אחד והגן שלו.
שלמה קרעי: יכולים לקרות שני המצבים, תלוי כמה ילדים היו וכמה נשארו.
יוסף ג'בארין: 74.
אנדרי קוז'ינוב: אבל גם היום התפוסה בגנים ירדה ב-15%-20% בגלל הקורונה.
אנדרי קוז'ינוב: אנשים לא רושמים את הילדים וגם על זה דיברנו.
שבח שטרן: הקורונה תיגמר באיזשהו שלב, עוד לפני שהתקנות האלה ייכנסו לתוקף, אנחנו מקווים.
אנדרי קוז'ינוב: כבר היום הפגיעה היא שם.
אופיר כץ: בואו נגיד ששמולי אומר אני מוכן בשביל להשוות את התקינה בפרטי - - -
יוסף ג'בארין: 374.
יוסף ג'בארין: אם לוקחים 140 מיליון פלוס 234.
הודיה הומינר רוזנבלום: זה לא 140 מיליון.
הודיה הומינר רוזנבלום: זה 60 ועוד 40 ועוד 230.
יוסף ג'בארין: כן, 370.
יוסף ג'בארין: סליחה, אופיר, אני אשלים רק את הנקודה הזאת.
יוסף ג'בארין: פחות או יותר אנחנו מדברים על 370 מיליון בשנה.
יוסף ג'בארין: השאלה שלי כרגע היא בתסריט שחברי הוועדה מתקוממים נגדו, שזה יתגלגל על ההורים, מה המשמעות של תוספת העול על ההורים?
יוסף ג'בארין: התוספת התקציבית הזו, יש לכם הערכה מה זה אומר?
שלמה קרעי: 500-400 שקל בחודש.
דבורה ספיר אליעזר: בפרטיים אי אפשר לדעת.
שלמה קרעי: לא בפרטיים, בסמל.
הודיה הומינר רוזנבלום: בסמל אני - - - מה המשמעויות.
הודיה הומינר רוזנבלום: בפרטיים אני לא יודעת עד כמה אפשר להגיד מה היחס, כמה המעון יספוג, זה גם משתנה ממעון למעון, הרי יש מעונות שעומדים בסטנדרט, הם לא יצטרכו לספוג את זה.
הודיה הומינר רוזנבלום: אפשר להגיד שהממוצע פה הוא מאוד - - -
יוסף ג'בארין: כי זה לא ממוצע, זה כמה קבוצות.
יוסף ג'בארין: אבל המסובסדים זה 400 שקל בחודש?
הודיה הומינר רוזנבלום: במסובסדים זה יוצא – אני בודקת.
איציק דניאל: לפי מה שאמרתם אתם יכולים – אנחנו לא עומדים מאחורי החישוב הזה וצריך לבדוק אותו – לעשות חישוב גם על הפרטיים.
איציק דניאל: אמרת 65 מיליון שקל, אם אני זוכר נכון.
איציק דניאל: אמרת שרבע מהילדים לא נמצאים, אנחנו יודעים פחות או יותר כמה ילדים נמצאים במסגרת הפרטית.
איציק דניאל: תעשו זה חלקי זה.
איציק דניאל: אותם 25% מסגרות, תחלקו ב-12, תראו מה - - -
יוסף ג'בארין: ואז לא נגיד שזה הממוצע, אלא מה שאנחנו חושבים.
יפעת שאשא ביטון: אבל יש מעונות שנמצאים בתקן אם לא יותר מזה.
איציק דניאל: אבל את העלות מראש היא לקחה רק לגבי אותם הורים.
איציק דניאל: כל היתר ישלמו אותו דבר.
יוסף ג'בארין: - - - לגבי אלה שלא עומדים בסטנדרט.
אריאל קלנר: קודם כל, יש לי שאלה.
אריאל קלנר: דובר פה על מספרים, אני חייב להבין משהו.
אריאל קלנר: קודם כל, דובר פה על משהו שאולי פספסתי.
אריאל קלנר: מדובר פה על מעונות סמל, 240 מיליון ש"ח לשנה, ושם לומדים רק רבע מהילדים, כאשר בשוק הפרטי לומדים חצי מהילדים, ואנחנו מדברים על עלות של 150 מיליון?
הודיה הומינר רוזנבלום: של 130 מיליון.
יוסף ג'בארין: כי ההערכה שלהם היא ש-75% עומדים בתקן המשופר.
יוסף ג'בארין: זו הערכה, ולכן העלות נוגדת – הכול אליבא דמשרד העבודה והרווחה.
יוסף טייב: אדוני היושב-ראש, ההערכה הזאת לא סבירה בעליל.
שבח שטרן: על מה מבוססת ההערכה הזאת?
שבח שטרן: אני יכול להגיד שאני מעריך כך וכך.
שבח שטרן: על מה?
יוסף ג'בארין: חברים, אחרי ההפסקה - - -
יצחק פינדרוס: בפעם הקודמת הייתה פה הערכה כוללת בין 426, אם אני זוכר, ל-600.
יוסף ג'בארין: נציגי הגנים שומעים אותנו.
יוסף ג'בארין: אחרי ההפסקה - - -
יצחק פינדרוס: - - - ל-600.
יצחק פינדרוס: אני אשמח לדעת מתוך ה-426 שאת גזרת את ה-236 ואת ה-90, מה נגזר מתוך ה-426.
יצחק פינדרוס: את הצגת בפעם הקודמת שהעלות הכוללת של התקנות היא 426.
שלמה קרעי: לא, יש עוד כמה תקנות.
הודיה הומינר רוזנבלום: כן, יש עוד רכיבים, אנחנו נעבור סעיף-סעיף.
יוסף ג'בארין: בינתיים שאלנו רק לפרוטוקול, שאנחנו נדע ושנציגי ההורים ונציגי הגנים ששומעים אותנו, שיתייחסו למספרים.
יוסף ג'בארין: הודיה, ברשותך, אני יודע שהכול הערכות.
יוסף ג'בארין: אמרנו אם הממשלה לא תסייע כאן, מה העלות הצפויה של הילד להורים?
הודיה הומינר רוזנבלום: תן לי דקה ואני בודקת.
שלמה קרעי: אנחנו לא מצביעים היום, אדוני היושב-ראש, נכון?
יוסף ג'בארין: נראה לי שההצבעות יתקיימו מחר ולא היום.
אופיר כץ: גם אם הממשלה מסייעת - - -
יצחק פינדרוס: אני בעד שהממשלה תסייע, אבל - - -
אופיר כץ: לא, אני שואל, גם אם הממשלה מסייעת, מבחינה טכנית בגנים עם הסמל, אפשר להעלות את הסבסוד להורים?
אופיר כץ: ומה קורה בגנים הפרטיים?
יצחק פינדרוס: לא, זו גם בעיה.
יצחק פינדרוס: אני עוצר אותך.
יצחק פינדרוס: איציק אמר גם להעלות את הסבסוד להורים לא פתרת את העניין כי אתה צריך לבדוק כל הורה לפי הזכאות שלו.
יצחק פינדרוס: אין לך דרך לסבסד גלובלי, אין לך מנגנון כזה.
יצחק פינדרוס: אתה צריך גם לבנות מנגנון.
יוסף ג'בארין: יפה, לכן אנחנו נצטרך לחפש מנגנון.
אופיר כץ: יש פה שתי בעיות.
יצחק פינדרוס: משרד העבודה יקים ועדה חדשה שתבדוק את זה, ויכול להיות שהיא תהיה מורכבת מארבעה משרדים, אז בכלל יהיה לנו - - -
אופיר כץ: אדוני היושב-ראש, מה שאני אומר שאני מעלה פה לפי דעתי שתי בעיות, אחת זה במעונות של הסמל, איך אתה מכניס את היד לכיס, איך עושה את זה; ואותו דבר בפרטיים, אין לך שום קשר איתם, אז איך אתה - - -
יוסף ג'בארין: אופיר, למשל – סתם אני זורק – אני מקים קרן להתאמות למשך שנתיים.
יוסף ג'בארין: למשל.
איציק דניאל: זו עלות הבסיס אדוני.
יצחק פינדרוס: ואז מה אני עושה?
יצחק פינדרוס: אני מסבסד הורה, אני מסבסד מערכת?
יצחק פינדרוס: מה אני עושה?
יצחק פינדרוס: תסביר לי.
אופיר כץ: למי אתה מעביר – לגן, להורה?
יוסף ג'בארין: ואז אני כגן, אם אני מוסיף עוד גננת, אני מגיש בקשת תמיכה בעלות אותה גננת.
יצחק פינדרוס: בכלל, עכשיו אנחנו בתקנות קורונה, נכניס את זה בחל"ת, בכלל נעשה סלט.
אופיר כץ: אני כבר אומר, אם הולכים לכיוון הזה, הוא חייב להיות דיפרנציאלי לפי דעתי.
אופיר כץ: הנושא הזה עלה, יש גנים שמרוויחים ויש גנים שיהיה להם קשה לעמוד בזה, בעיקר בפריפריה.
אופיר כץ: גם פה צריך לשים את הדגש, גם אם הולכים למנגנון הזה, שהתקצוב יהיה דיפרנציאלי.
אופיר כץ: זה שלב מאוד רחוק.