GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יוסף ג'בארין: הסוגיה התקציבית כאן בכל הקשור להדרכות היא סוגיה רצינית מאוד.
יוסף ג'בארין: אם אנחנו מדברים על 80 מיליון שקל בשנה למסגרות הפרטיות ו-25 מיליון שקל בשנה למסגרות המסובסדות, זה קצת יותר מ-100 מיליון שקל.
יוסף ג'בארין: לחשוב שכרגע אפשר לבקש מן המסגרות לשאת בנטל הכלכלי הזה – אני חושב שזה לא על השולחן כרגע.
יוסף ג'בארין: לכן או שאנחנו צריכים למצוא את המקורות התקציביים, ואפשר להביא בחשבון אופציות של לצמצם קצת את המחויבות.
יוסף ג'בארין: אם עד עכשיו היו ארבע שעות הדרכה במסגרת המסובסדת יכול להיות שיומרני מדי לקפוץ לממדים כאלה, להגיע עד לעשר שעות.
יוסף ג'בארין: לכן אנחנו צריכים כאן למצוא איזון בין התקציב שיידרש, שבאמת יהיה תקציב משמעותי מאוד על המסגרות, לבין ההיקף המוצע.
יוסף ג'בארין: נגיד שאנחנו מצמצמים עד חצי מן העלות, נגיד שאנחנו מגיעים ל-50 מיליון שקל – אני חושב שזה משהו שאפשר לעשות.
יוסף ג'בארין: לכן אם נצליח למצוא את האיזון הזה, בין צמצום השעות לבין הבטחת התקציב, זה אולי יקדם אותנו.
אופיר כץ: לפי דעתי צריכה להיות יותר מחלופה אחת.
אופיר כץ: גם חלופה של פחות מחצי למקרה שאנחנו נתקעים עם זה.
אופיר כץ: - - -
איציק דניאל: ברשותכם, אתייחס למה שחברת הכנסת קארין אלהרר העלתה.
איציק דניאל: קודם כול לגבי קופסאות הקורונה והתקציב הנוסף שניתן שם.
איציק דניאל: התקנות האלה הן לבסיס, כלומר זה שנה אחת של קורונה וגם לשנה שלאחר מכן.
איציק דניאל: התקציב הזה יידרש בכל שנה ושנה.
יוסף ג'בארין: 40 מיליון שקל – זה מובטח, זה בלי שום תוספת.
איציק דניאל: אני מדבר על תקציב הקורונה.
קארין אלהרר: יש לך היום בגן ארבע גננות, שלוש מהן לא עברו הכשרה.
קארין אלהרר: תעביר אותן את ההכשרה.
קארין אלהרר: אחרי זה אתה לא צריך יותר.
איציק דניאל: אתייחס גם לזה.
איציק דניאל: לגבי ההדרכה, שהיא עלות שוטפת בבסיס, תקציב הקורונה לא נועד לטפל בדברים כאלה כי זה באמת לא נגרם מהקורונה.
איציק דניאל: יש פה שינוי רגולטורי שצריך לקבל מענה.
קארין אלהרר: בסדר, נכון.
יוסף ג'בארין: אתה מתייחס ל-300 מיליון שקל או למשהו אחר?
איציק דניאל: אני מדבר עכשיו על תקציב הקורונה בכללותו ואני מדבר גם על ה-300 מיליון שקל.
איציק דניאל: ההדרכה, שהיא עלות שוטפת בבסיס, לא מגיעה מתקציב הקורונה.
קארין אלהרר: אני לא מדברת על ההדרכה, אני מדברת על ההכשרה.
איציק דניאל: לגבי ההכשרות – כפי שאמרת, וכפי שגם ציינו פה בוועדה, נחתם סיכום תקציבי עם זרוע העבודה על יותר מ-300 מיליון ש"ח לטובת הכשרות מקצועיות ופעולות תומכות השמה.
איציק דניאל: לנו אין מניעה וזה נתון לשיקול דעת של זרוע העבודה והאגף להכשרות מקצועיות, האם הוא רוצה לתעדף את ההכשרות בתחומים האלה או בתחומים אחרים.
איציק דניאל: שוב, זה משהו מקצועי של האגף להכשרות מקצועיות בזרוע העבודה.
יוסף ג'בארין: האם זה בהיקף שיכול לפנות לנו את ה-40 מיליון שקל להדרכות?
הודיה הומינר רוזנבלום: להבנתי, לא.
הודיה הומינר רוזנבלום: זה רחוק מלאפשר.
יוסף ג'בארין: השאלה אם ה-300 מיליון שקל - - -
הודיה הומינר רוזנבלום: ל-300 מיליון שקל יש מטרות שכבר מסוכמות.
הודיה הומינר רוזנבלום: אני לא יודעת אם זה צבוע ברמת משרד האוצר אבל זה כבר בשיח מול מעסיקים ואני מבינה שיש כבר התחייבויות של המשרד על הכסף הזה.
קארין אלהרר: בסדר, לא על כל ה-300 מיליון שקל.
קארין אלהרר: 150 מיליון שקל או משהו.
הודיה הומינר רוזנבלום: זה בכלל לא המספרים.
יוסף ג'בארין: לא נגיד עכשיו שחצי מן התקציב ילך רק להכשרות במעונות יום - -
קארין אלהרר: בסדר, 80 מיליון שקל.
יוסף ג'בארין: - - אבל עשרות מיליוני שקלים.
הודיה הומינר רוזנבלום: להבנתי זה רחוק מלהיות המספרים.
קארין אלהרר: מה "להבנתי"?
קארין אלהרר: מי קובע בעניין הזה?
אופיר כץ: השר.
דבורה ספיר אליעזר: אנחנו יכולים לפנות לממונה על זרוע העבודה, אבל תקציבי קורונה הם תקציבים שנועדו להניע את כל המשק.
אופיר כץ: קודם כול, זה גם מניע את המשק, ולא הייתה לך קופסת קורונה שנוצלה במלואה.
קארין אלהרר: מה לא מניע את המשק בזה?
דבורה ספיר אליעזר: אתם מסתכלים רק על מעונות היום אבל זרוע העבודה מסתכלת על כלל המשק.
אופיר כץ: המערכת משרתת אותה מטרה.
קארין אלהרר: אבל זה חלק מן המשק.
קארין אלהרר: אם לא יהיה גן לא יהיה איפה לשים את הילדים ואז לא יהיו הורים עובדים.
דבורה ספיר אליעזר: יכול להיות מתקציב ההכשרה שקיבל משרד האוצר, שאולי יחליטו לתת לטובת זה.
דבורה ספיר אליעזר: משרד האוצר גם קיבל תקציב בקשר להכשרות מקצועיות.
דבורה ספיר אליעזר: יכול להיות שחלק מן התקציב הזה יכול להיות מיועד להכשרות במעונות יום.
יוסף טייב: אבל יש 700 מיליון שקל.
איציק דניאל: רק אחדד ואתייחס אל מה שהיועצת המשפטית של משרד העבודה העלתה.
איציק דניאל: היא דיברה על מינהלת הכשרות.
איציק דניאל: אני מניח שזאת הכוונה.
אופיר כץ: יש מניעה משפטית להעביר את הכסף להכשרות מקצועיות?
איציק דניאל: לא, זה רק עניין של העדפה.
דבורה ספיר אליעזר: אנחנו צריכים להתייעץ בעניין הזה עם הממונה על זרוע העבודה.
דבורה ספיר אליעזר: אני לא התקציבאית של המשרד הזה.
אופיר כץ: אני שואל אם יש מניעה משפטית להעביר את הכסף הזה להכשרות של מה שאנו דנים בו כרגע.
דבורה ספיר אליעזר: אני צריכה לבחון את היקף התקציבים שיועדו לכל מיני תוכניות אחרות שלא קשורות לזה.
דבורה ספיר אליעזר: אני לא יכולה להשיב עכשיו על השאלה, לא יהיה אחראי מצדי להגיד לך כן או לא.
דבורה ספיר אליעזר: אני צריכה לבדוק את השאלה מכיוון שכבר יש תוכניות שהתחילו לצאת לפועל.
אופיר כץ: אמרת שאת לא יודעת.
אופיר כץ: את לא יכולה להגיד לי כן כי זה לא אחראי, אבל להגיד לי לא זה אחראי?
דבורה ספיר אליעזר: לא אמרתי לא.
אופיר כץ: לפני דקה אמרת לא.
דבורה ספיר אליעזר: כל שאמרתי הוא שהתקציבים הללו יועדו להכשרות מקצועיות באופן כללי ולא דווקא ייעודי לתחום של מעונות יום.
אופיר כץ: אפשר לראות לאן ה-300 מיליון שקל מיועדים?
דבורה ספיר אליעזר: אפשר לבקש מן הממונה על זרוע העבודה להצטרף ושהוא יסביר בקשר לעניין הזה.
יוסף ג'בארין: כשאנחנו מדברים על תקציב להכשרות זה הרבה פחות מן התקציב שנדרש להדרכות.
הודיה הומינר רוזנבלום: ההדרכות זה שוטף, ההכשרות זה חד-פעמי.
יוסף ג'בארין: אם אני לא טועה, בהכשרות מדברים בסך הכול על עשרות מיליוני שקלים, לא על סכומים גבוהים יותר.
יוסף ג'בארין: אם אמיר התחיל מ-10 מיליון שקל שיוקצו - - -
הודיה הומינר רוזנבלום: זה לא 10 מיליון שקל.
יוסף ג'בארין: זה לא יכסה את הכול, כך הוא אמר, אבל זה הבסיס.
יוסף ג'בארין: אז על כמה אנחנו מדברים?
יוסף ג'בארין: על 20 מיליון שקל?
יוסף ג'בארין: על 30 מיליון שקל?
אמיר מדינה: זה הבסיס, שמתוך ה-40 מיליון שקל אנחנו יכולים להקצות 10 מיליון שקל.
הודיה הומינר רוזנבלום: אבל אז נצטרך שבע שנים כדי לכסות את הכול.
אמיר מדינה: אם אנחנו מסתכלים על שבע שנים או על חמש שנים שנותרו לנו ו-10 מיליון שקל לשנה – זה 50 מיליון שקל.
אמיר מדינה: לא חייבים שכל הכסף ייצא בשנה הראשונה.
אמיר מדינה: גם לא הגיוני להניח שכולם יעוטו להכשיר את עצמם בשנה הזאת.
איציק דניאל: אבל זה מה שאתה דורש.
יוסף ג'בארין: אמיר, מה שאנחנו אומרים כאן, גם קארין אמרה את זה, לכאורה כל הכסף הזה יכול להיות חלק מתקציב הקורונה, מה-300 מיליון שקל, לכאורה.
יוסף ג'בארין: אנחנו מדברים על 10% מן התקציב הזה.
יוסף ג'בארין: אם 10% ממנו ילך להכשרות – זה יספיק פחות או יותר.
אמיר מדינה: אני לא יודע להתחייב על 300 מיליון שקל.
אמיר מדינה: תיכף נקבל תשובות, אדוני היושב-ראש, לגבי אותם 300 מיליון שקל.
יוסף ג'בארין: אני רוצה לפנות תקציב, לפנות אולי 40 מיליון שקל לסעיף ההדרכות, מתוך תקווה שזה לפחות לחמש שנים.
יוסף ג'בארין: אמיר, אבל אני לא לוחץ אותך יותר מדי.
יוסף ג'בארין: כמובן צריך את הסיוע של משרד האוצר.
יוסף ג'בארין: הודיה, יש לנו עכשיו פחות או יותר את כל התמונה של התקציבים.
הודיה הומינר רוזנבלום: פחות או יותר.
יוסף ג'בארין: את אומרת שנותר רק עניין הבטיחות?
הודיה הומינר רוזנבלום: כן, בטיחות וביטוח.
דבורה ספיר אליעזר: הממונה על זרוע העבודה תעלה עוד עשר דקות אם יצטרכו הבהרות בקשר לתקציבים.
יוסף ג'בארין: דבי, איציק, כולם, יש לנו פחות או יותר את התמונה על כלל התקציבים.
יוסף ג'בארין: יש לנו 40 מיליון שקל, אבל מצד שני התוספת של ההכשרות ושל ההדרכות, רק התוספת תגיע ל-120 מיליון שקל.
יוסף ג'בארין: התוספת בהדרכות היא 100–105 מיליון שקל, ויש לפחות עוד 15 מיליון שקל שהם הכשרות, לפחות.
יוסף ג'בארין: מצד אחד יש לנו את ה-40 מיליון שקל ליישום החוק.
הודיה הומינר רוזנבלום: בעצם 10 מיליון שקל ממנו זה פיקוח, אז נשארים לנו 30 מיליון שקל.
יוסף ג'בארין: פיקוח שוטף בכל שנה?
הודיה הומינר רוזנבלום: כן, פיקוח שוטף בכל שנה.
אמיר מדינה: אדוני היושב-ראש, לא נשארו 30 מיליון שקל כי יש עוד פעולות שהאגף עושה.
קריאה: יש את המצלמות, יש את כל הסיפור הזה.
אמיר מדינה: יש גם שוטף.
אמיר מדינה: מהתקציב של ה-40 מיליון שקל לתכלית הזאת – מה שאני אומר הוא אחרי בדיקה – סדר גודל של 10 מיליון שקל אפשר יהיה לתעל לתכלית הזאת.
יוסף ג'בארין: לצד ה-10 מיליון שקל להכשרות.
הודיה הומינר רוזנבלום: 20 מיליון שקל, 10 מיליון שקל להדרכות ו-10 מיליון שקל להכשרות?
יוסף ג'בארין: זה הגיוני.
יוסף ג'בארין: מי שחשב על ה-40 מיליון שקל אולי אמר:
יוסף ג'בארין: 10 מיליון שקל להדרכות, 10 מיליון שקל להכשרות, 10 מיליון שקל למצלמות, 10 מיליון שקל לשוטף.
אמיר מדינה: אני מזכיר, התקציב הזה ניתן ערב חקיקת חוק הפיקוח.
אמיר מדינה: כשדיברנו על הכשרות מקצועיות ועל הדרכות זאת התמונה שהייתה לנגד עינינו.
אמיר מדינה: לא הבאנו בחשבון את סך העלות שאמורה להיות לנושא של הדרכות חינוכיות.
אמיר מדינה: כי לא הבאנו בחשבון.
הודיה הומינר רוזנבלום: אגיד שבמקביל – זה דבר שאני צריכה לבדוק אותו – נעשתה עבודה במשרד.
הודיה הומינר רוזנבלום: הסוגיה של המלצות להגדלת ההדרכה במעונות הסמל עלתה בצורה מובהקת גם בוועדת הסטנדרטים שבחנה במשרד את הסטנדרטים למעונות הסמל.
הודיה הומינר רוזנבלום: אחד הכיוונים שהוועדה חשבה ללכת אליהם הוא הגדלה משמעותית של היקף ההדרכות, מתוך הכרה והבנה שההדרכות החינוכיות סופר משמעותיות למעון ולצוות וליכולת לעשות שם תהליך משמעותי, שארבע שעות, כפי שעולה מתוך השיח של המדריכות החינוכיות, זה לא מספיק.
הודיה הומינר רוזנבלום: גם שם הם רצו להגדיל.
הודיה הומינר רוזנבלום: אז צריך לעשות שוב את הבחינה, אבל הגידול בהדרכות במעונות הסמל נתמך במקביל בעבודה נוספת שנעשתה במשרד כדי להבין את המשמעויות.
יוסף ג'בארין: ואז יש מקור תקציבי?
יוסף ג'בארין: זאת הייתה שאלתי הבאה: מה אתם עושים במעונות הסמל, שממילא שילמתם עד כה?
יוסף ג'בארין: עכשיו תגידו שעל התוספת לא משלמים?
יוסף ג'בארין: ואם לא מרעים תנאים ומשלמים על ארבע שעות, לכאורה צריך לשלם על ארבע שעות לכל השאר.
אמיר מדינה: במעונות סמל אין אפשרות לבקש מהארגון לשלם.
אמיר מדינה: המחיר כנראה יעודכן במהלך התקופה הקרובה.
אמיר מדינה: התבשרנו כולנו שיש אישור ואנחנו מתכוונים לפנות לוועדת המחירים ולבקש את עדכון התעריף המפוקח ובחינה מחודשת שלו.
אמיר מדינה: כפי שאמרתי אתמול, משנת 2012 ועד היום לא התבצעה בחינה.
אמיר מדינה: אחד מן הסעיפים כבדי המשקל שידונו בהם יהיה בדיוק ההכשרה וההדרכה, ההכשרות המוגברות וההדרכות שנדרשות.
קארין אלהרר: ועדת מחירים – אתם הולכים להעלות את המחיר עבור ילדים במעונות?
אמיר מדינה: אנחנו לא הולכים להעלות כלום.
אמיר מדינה: אנחנו הולכים לפנות לוועדת המחירים ולבקש ממנה לשקף את סך העלויות הריאליות שמתקיימות היום בתוך מעונות יום.
אמיר מדינה: אם צריך להגביר את שעות ההדרכה, כפי שאנחנו חושבים שצריך, אז כנראה זה יקבל ביטוי וועדת המחירים תקבע באיזה היקף וכמה.
יוסף ג'בארין: בכל מקרה ארבע השעות מסובסדות, אבל אנחנו כמובן לא נוכל לקבל מצב שיש סבסוד של ארבע שעות במעונות הסמל ולא מסבסדים כלום במעונות הפרטיים.
הודיה הומינר רוזנבלום: מה זאת אומרת?
הודיה הומינר רוזנבלום: אנחנו מסבסדים כוח אדם במעונות הסמל ולא מסבסדים אותם בפרטיים.
אמיר מדינה: משתתפים.
הודיה הומינר רוזנבלום: כל הרכיבים שמסובסדים - - -
קארין אלהרר: בסדר, אבל את משיתה על הפרטיים דברים שלא היו להם קודם.
הודיה הומינר רוזנבלום: נכון, אבל כל החובות חלות, גם חובות בטיחות, גם החובה למלא כל דרישה אחרת.
קארין אלהרר: יש הבדל בין חובה שבעיניי הייתה קיימת גם בלי תקנות פיקוח לבטיחות במעון, שלא יהיו שם נעצים ומדרגות, לבין הכשרה, שעד היום לא הייתה חובה.
קארין אלהרר: באה המדינה ואומרת: חובה.
קארין אלהרר: אבל איפה הכסף?
יוסף ג'בארין: בואו נשמע את קרן אוחנה איוס מהגנים הפרטיים.
קרן אוחנה איוס: שלום רב לכולם, תודה רבה על ההזדמנות.
קרן אוחנה איוס: אני מצטערת שלא הייתי אתמול כאשר קראתם לי, פשוט יצאתי להלוויה.
קרן אוחנה איוס: אני שמחה מאוד על הדיון ואני שותפה כאן להלך הרוח הכולל, שבאמת הגיעה שעה יפה ויש לנו הזדמנות להתקין את תקנות חוק הפיקוח.
קרן אוחנה איוס: זה באמת חוק שעבדנו עליו המון שנים והגנים הפרטיים היו שותפים, יותר או פחות, למהלך.
קרן אוחנה איוס: אנחנו באמת מחזיקים ידיים ומקשיבים לדיון בקשב רב.
קרן אוחנה איוס: יש כמה דברים שאנחנו ממש רוצים שתיתנו עליהם את הדעת, וסליחה שאני לוקחת אותנו טיפה אחורה, מכיוון שאם בכסף עסקינן, אנחנו רוצים מאוד להיות ריאליים ופרקטיים.
קרן אוחנה איוס: אני שוב מחזירה אתכם לנתונים, ש-77% מהילדים מתחנכים במגזר הפרטי וככל שאתם תקשו מיקשות, מה שיקרה הוא שהאחוזים במגזר הפרטי יגדלו לנוכח הנסיבות.
קרן אוחנה איוס: אם אנחנו מורידים תקינה אנחנו מייצרים עודפים, אם אנחנו מקטינים תפוסה אנחנו מייצרים עודפים.
קרן אוחנה איוס: הכמויות האלה של הילדים שיצאו החוצה מכל מסגרת שאם עד היום עבדה בהיקף של שישה ילדים למבוגר תרד להיקף של חמישה ילדים למבוגר, זה אומר שאנחנו מוציאים ילדים ממסגרת ויצטרכו לקום מסגרות חדשות.
קרן אוחנה איוס: לכן אנחנו מבקשים שהדברים ייעשו במערך איזונים שקול ונכון.
קרן אוחנה איוס: כפי שקארין אומרת בחוכמה רבה מאוד, אם לא יהיה לנגד הדבר הזה צ'ק זה יהיה יפה מאוד על הנייר והדף סופג הכול.
קרן אוחנה איוס: לעניין הכשרות והדרכות – אנחנו מסכימים שבסקטור של הגיל הרך צריכים להיות אך ורק אנשי מקצוע שבאים מתחום החינוך, שבאים מתוך רצון לעבוד בחינוך.
קרן אוחנה איוס: לא מן הנמנע להגיד שאנחנו כרגע בתחתית שרשרת המזון, כאשר מי שמגיע אלינו זה אנשים שבאמת לא מוצאים את עצמם במסגרת מסודרת או שמוכנים להתפשר על שכר המינימום.
קרן אוחנה איוס: כולנו רוצים להעלות את הרמה.
קרן אוחנה איוס: אני מזכירה לכם שהגנים הפרטיים נפגעים חדשות לבקרים תדמיתית, וגם אנחנו רוצים מאוד להתמקצע ולהיחשב ענף מבוקש, טוב ואיכותי.
קרן אוחנה איוס: אבל, ואני אומרת פה אבל, אני רואה איך רצים קדימה עם הכשרות של 200 שעות, 400 שעות, עוד פרקטיקה, עוד תיאוריה, עוד.
קרן אוחנה איוס: אני מסבירה לכם דבר פשוט מאוד, שגם במלחמה צריך חיילים ולא רק מפקדים.
קרן אוחנה איוס: ככל שאנחנו נשאף גבוה יותר בהכשרות ובדרישות כך הגננות האלה ישלימו לתואר ראשון וילכו למשרד החינוך, לגילאי שלוש–שש, ואנחנו נישאר שוב עם כוח אדם פחות איכותי בגיל הרך.
קרן אוחנה איוס: אנחנו צריכים לתת להם את היכולת ללמוד במסגרת היכולות שלהם.
קרן אוחנה איוס: אנחנו עסקים פרטיים קטנים ובינוניים שמשלמים כפול.
קרן אוחנה איוס: מטפלת-סייעת שעובדת שמונה–תשע שעות ביום וצריכה להגיע להכשרה בערב לעוד שלוש–ארבע שעות, אנחנו כבר משלמים לה שעות נוספות, בין 150%–200% שכר עובד, שלא לדבר על כך שאם זה מתקיים בשעות הבוקר אז אנחנו צריכים למצוא לה מחליפה.
קרן אוחנה איוס: הדברים נאמדים לאורך זמן וכבר קבענו שנייצר דור מדבר, אז אנחנו גם מבקשים להזיז את התחולה, ראשית, ל-2022 ולא 2021 שעומדת בפתח, שגם כך עם הקורונה אנחנו לא יודעים מה יקרה מחר בבוקר.
קרן אוחנה איוס: שנית, שהתחולה לא תהיה שנה ללמוד ושנה לסיים אלא שנה להתחיל ושלוש שנים תחולה.
קרן אוחנה איוס: אי אפשר לצפות שכל צוות המעון תוך שנה יהיה בעל הכשרה.
קרן אוחנה איוס: מדובר פה על בין 100,000–120,000 נשים עובדות.
קרן אוחנה איוס: מישהו יוכל להכשיר כמות כזאת של אנשים בפרק זמן כל כך קצר?
קרן אוחנה איוס: ייווצר פה צוואר בקבוק שיהפוך את כולנו למי שעוברים עבירה פלילית.
קרן אוחנה איוס: לכן אני חושבת שצריך לשים את הדברים על השולחן.
יוסף ג'בארין: אנחנו מכירים אותך כמי שמלווה את הסוגיה הזאת ואת משתתפת תמיד בדיונים בוועדה.
יוסף ג'בארין: הנושא שאת מעלה כרגע בוודאי מצריך התייחסות.
יוסף ג'בארין: אי אפשר לחשוב על הכשרות בשנה אחת, ברור שזה צריך להיות באופן הדרגתי.
יוסף ג'בארין: אני יודע שגם שמרית וגם דבי מתייחסות לעניין הזה.
קרן אוחנה איוס: אני רוצה להגיד עוד שני דברים, ברשותך.
קרן אוחנה איוס: האחד הוא באמת להודות – יושבים על יד השולחן גם אמיר, גם ורדה בזום.
קרן אוחנה איוס: אנחנו עושים שיתוף פעולה גם לעניין ההכשרות וגם לעניין העבודה מול משרד העבודה והרווחה ומאוד מחמם את הלב שאנחנו שותפים.
קרן אוחנה איוס: אבל באמת באמת תנסו להאזין יותר לקולות השטח מכיוון שאנחנו פה כדי להישאר.
קרן אוחנה איוס: אנחנו נקבל את הדברים בהבנה כל זמן שאנחנו נוכל לעמוד בהם.
קרן אוחנה איוס: כשלא נוכל לעמוד בהם והם לא יהיו פרקטיים, בסופו של דבר אתם שמים יד אחת להפוך אותנו ללא לגיטימיים או חלילה עבריינים.
קרן אוחנה איוס: שמעתי אתמול את נציגי משרד הבריאות.
קרן אוחנה איוס: האוזניים שלי נעמדו.
קרן אוחנה איוס: 90% מהגנים לא מגישים בקשה לשימוש חורג בגלל משרד הבריאות, מכיוון שהם מקשים קשיים בלתי מידתיים על גנים שנמצאים בתוך יחידות דיור שמיועדות למגורים ולא לגנים.
קרן אוחנה איוס: אי אפשר להפוך חמור לסוס, אי אפשר להרחיב ולהתקין ולעשות ולדרוש דברים לא מידתיים.
קרן אוחנה איוס: אנחנו מאוד רוצים להכשיר את הצוותים שלנו, ליישר קו למעונות המפוקחים, ואנחנו עושים עבודה מצוינת.
קרן אוחנה איוס: עוד מילה אחת לעניין התקציב – קארין, אני מזכירה לך שחלק מן התקציב הולך גם לתקצוב מצלמות.
קרן אוחנה איוס: זו עוד רובריקה שצריך להכניס, שלא נאמרת פה בקול אבל תיכנס בחשבון הכללי.
קרן אוחנה איוס: לכן הכסף שאמור להיות מיועד להכשרות ולהדרכות הולך ויורד.
קרן אוחנה איוס: חשוב מאוד לציין: גם קורסים וגם מצלמות.
יוסף ג'בארין: קרן, נמקד את ההערות שלך.
יוסף ג'בארין: הייתה לך הערה לגבי משך הזמן שנדרש לצורך ההתאמות בהכשרה.
יוסף ג'בארין: זו הערה ראשונה.
יוסף ג'בארין: יש עוד נקודה?
קרן אוחנה איוס: כן, בעניין תפוסה וכוח אדם.
קרן אוחנה איוס: יש את סעיף (ג)(2)(ה) שאומר: בכל קבוצה שבה מעל שבעה ילדים יהיו שני מבוגרים.
קרן אוחנה איוס: זה בא בסתירה להוראת השעה ולתקנה של מבוגר על שמונה ילדים או מבוגר על עשרה ילדים בכיתת הביניים וכיתת הבוגרים.
קרן אוחנה איוס: לכן צריך לשים לב שלא תהיה דרישה לשני מבוגרים על שבעה ילדים כי אז הורדנו את התקינה ל-1:3.5.
קרן אוחנה איוס: אם שמרית או דבי יכולות להסתכל על זה, בסעיף (ג)(2)(ה) כתוב "שעה שבה ילדים ידרשו שני מבוגרים".
קרן אוחנה איוס: נא לשים לב, זה סתירה לתקינה.
שמרית גיטלין שקד: אני מבינה שזו דרישה של משרד העבודה, שהיא חשובה להם מאוד, כי הכוונה היא שאדם לא יהיה לבד עם שבעה ילדים.
שמרית גיטלין שקד: דבי, תרצי להרחיב?
דבורה ספיר אליעזר: חבל שאמיר לא כאן.
דבורה ספיר אליעזר: זאת דרישה מקצועית.
דבורה ספיר אליעזר: כשאדם נמצא לבד עם שבעה ילדים באמת יש פה חשש לפגיעה בשלום הפעוטות.
דבורה ספיר אליעזר: לכן משפחתונים לדוגמה מפוקחים על חמישה ילדים ולא יותר מזה, שזה עם מנהלת משפחתון אחת.
דבורה ספיר אליעזר: לכן זאת דרישה מקצועית של האגף, שלטענתו לא יכול להיות אדם לבד עם שבעה ילדים כי זה באמת סכנה.
קרן אוחנה איוס: אבל היא באה בסתירה לטבלה.
דבורה ספיר אליעזר: היא לא באה בסתירה.
דבורה ספיר אליעזר: כל שהיא אומרת זה שבכל מקרה כאשר יש שבעה פעוטות יהיו שני מטפלים.
קרן אוחנה איוס: אוקיי.
קרן אוחנה איוס: עוד שני דברים.
קרן אוחנה איוס: לעניין מרחב מוגן או ממ"ד, יש תקנות של פיקוד העורף שהוצאו בצוק איתן לעניין מרחבים מוגנים שמאפשרים פעולה של גני ילדים פרטיים שאין בהם מקלט או ממ"ד.
קרן אוחנה איוס: אני מבקשת לבחון גם את האופציה הזאת כדי שלא נקבל צווי סגירה על היעדר ממ"ד.
שמרית גיטלין שקד: ההערה לא מובנת.
דבורה ספיר אליעזר: אסביר לצורך מה הכנסנו את הממ"ד כאן, אולי זה לא ברור.
דבורה ספיר אליעזר: היה צורך להגיד מה זה שטח פעילות.
דבורה ספיר אליעזר: לשיטת האגף למעונות יום מחסן לא יכול להיות שטח פעילות.
דבורה ספיר אליעזר: אבל יש מי שטען שהממ"ד יכול להיות גם מחסן.
דבורה ספיר אליעזר: ממ"דים לפעמים הם כן חלק מהפעילות.
דבורה ספיר אליעזר: ההגדרה הזאת רק משמשת לפרט את שטח הפעילות כדי להגיד שגם ממ"ד יכול להיות חלק משטח הפעילות, זה הכול.
קרן אוחנה איוס: אם מגדירים שטח פעילות אז צריך לחשב אותו ברמת הברוטו ולא ברמת הנטו מכיוון שגנים פרטיים שנמצאים בתוך דירות שכורות, ולהם נניח יש מרחב של מקלחות ושירותים שמשמשים לטיפול אישי בילדים, חייבים להיכלל במה שמוגדר שטח פר ילד ולא רק הכיתה הפיזית שבה הילד משחק ואוכל, כי אחרת אין לנו סיכוי לעמוד בתקינה שאתם מבקשים.
הודיה הומינר רוזנבלום: שירותים – זה לא נחשב שטח הפעילות של הילד, זה לא המקום שבו הילד מתפתח.
קרן אוחנה איוס: זה שטח טיפולי לחלוטין.
קרן אוחנה איוס: אנחנו מחתלים שם, אנחנו מקלחים שם, ילדים מתפנים שם.
קרן אוחנה איוס: זה משמש את הילד.
הודיה הומינר רוזנבלום: עוד רגע אפשר להעלות את ורדה שתתייחס לדבר הזה.
הודיה הומינר רוזנבלום: בכל מקרה, לגבי מעונות קיימים, אמרנו שנעשה בחינה.
הודיה הומינר רוזנבלום: שאלת השטח לא חלה באופן אוטומטי.
הודיה הומינר רוזנבלום: כלומר כל הדיון לגבי השטח חל כשחלה כל דרישת השטח, והיא חלה בעוד שלוש שנים בכפוף לבחינה.
הודיה הומינר רוזנבלום: ככל שיעלה שאתם לא עומדים בזה אז זה לא יחול.
קרן אוחנה איוס: אנחנו לגמרי מקבלים את גישת היושב-ראש לעניין גרייס של 15% בעניין תפוסה ותקינה.
קרן אוחנה איוס: רק אנחנו מצרים על כך שצריכים את אישור הממונה.
קרן אוחנה איוס: לדוגמה, אם ילד נפלט ממערכת או נקלט במערכת והוא נמצא על ה-10% ואנחנו צריכים להגיש עכשיו בקשה לממונה ולחכות שמישהו יטפל בנו ולהוסיף בירוקרטיה ולוגיסטיקה, וילד נמצא בחוץ במקום שיהיה במסגרת מכיוון שהוא יושב על ה-10% סטייה, ממש חבל לנו שזה צריך להיות תהליך ארוך מאוד.
קרן אוחנה איוס: תאמינו לי שגם אנחנו לא נהנים לעבוד בצפיפות או בעומס, לא הכול שיקולים כלכליים.
קרן אוחנה איוס: בסופו של דבר תסמכו גם על ההורים שמכירים את הטבלאות ויודעים מה הם מקבלים.
יוסף ג'בארין: מה את מציעה?
קרן אוחנה איוס: אני מציעה את גישתך, כבוד היושב-ראש.
קרן אוחנה איוס: אתמול הצעת שמעבר להוראת השעה יכולה להתקיים סטייה – נאמר בתקנות: של 10%, אתה אמרת: 15%.
קרן אוחנה איוס: אנחנו הולכים עם ה-15%.
קרן אוחנה איוס: אנחנו מבקשים להוריד את המגבלה של קבלת החלטת הממונה.
שיר סגל: הכוונה לתפוסה?
קרן אוחנה איוס: הכוונה לתפוסה כי להערכתנו כתוצאה מסגירת גנים יהיה עודף של ילדים בחוץ שמבקשים מסגרות.
קרן אוחנה איוס: אם אנחנו ניצמד באופן חד-חד-ערכי למה שנאמר בלי הסטייה של 10% או 15% ונהיה תלויים באישור הממונה יהיו ילדים בלי מסגרת.
שמרית גיטלין שקד: קרן, מה שאת מציעה בתקנה 2(ג) זה שכל אחד יוכל על דעת עצמו לאשר תפוסה שלא תעלה על 15% מהתפוסה שנקבעה?
קרן אוחנה איוס: לא, אני מבקשת להסתפק בהצהרה, לא משהו שבו אנחנו תלויים בקבלת תשובה.
שמרית גיטלין שקד: זה המשמעות, שכל אחד יחליט על דעת עצמו.
קרן אוחנה איוס: אני חושבת על ילד שנסגרה לו מסגרת והוא צריך להיקלט איפשהו, ותשובות דרך משרד הרווחה יכולות לקחת גם שלושה חודשים.
קארין אלהרר: קרן, כמה מקרים כאלה יש?
קרן אוחנה איוס: לצערי, הרבה.
קרן אוחנה איוס: אני קולטת עכשיו מצב קיים כתוצאה מן הקורונה.
קרן אוחנה איוס: יש לנו כ-2,000 מסגרות שנסגרו וילדים שהסתובבו ללא מענה.
קרן אוחנה איוס: אנחנו רצינו לקלוט אותם אבל אנחנו נצמדים לתקינה, וגם היום אנחנו בבעיה.
קרן אוחנה איוס: כאשר מורידים את התפוסה מ-1:6 ל-1:5, ומ-1:9 ל-1:8 אנחנו מייצרים עודפים, פרט למה שיש לנו ממשבר הקורונה.
יוסף ג'בארין: קרן, לא נוכל לחשוב על מצב שבו כל גן יחליט לעצמו.
קרן אוחנה איוס: אני לא אומרת שתרד המגבלה.
קרן אוחנה איוס: אני אומרת שאולי בהצהרה, אולי מפקח יכול להחליט, לא בהכרח ראש האגף, לא צריך להגיע עד למעלה.
קרן אוחנה איוס: בואו נחשוב על הילדים שבחוץ.
יוסף ג'בארין: דבי, או לפתור את זה ברמה של המפקח, או להגביל את זמן מתן התשובה, שלא ימתינו שלושה חודשים.
דבורה ספיר אליעזר: נושא ההגבלה של זמן התשובה קיים כבר בחוק.
דבורה ספיר אליעזר: למיטב זיכרוני, זה 45 ימים.
קרן אוחנה איוס: זה מטורף.
דבורה ספיר אליעזר: בעניין הרישיון כתוב.
שמרית גיטלין שקד: היא מדברת פה לא על הרישיון אלא על בקשה לפי 2(ג), לחרוג מהתפוסה.
שמרית גיטלין שקד: היא חוששת שלא יענו להם בזמן קצר.
הודיה הומינר רוזנבלום: אני רוצה לחדד, להבין שלזה את מתכוונת.
הודיה הומינר רוזנבלום: ממה שאנחנו יודעים, הכיתות במעונות הפרטיים קטנות בהרבה ממה שקיים היום במעונות הסמל, שלא לדבר על כך שבמעונות הסמל גם כנראה לא מגיעים לסף התפוסה שלהם, אבל גם במעונות הפרטיים.
הודיה הומינר רוזנבלום: מהשיח שעשינו מולכם, אנחנו מבינים שהכיתות קטנות יותר.
הודיה הומינר רוזנבלום: כלומר גם אם עכשיו יש לך 13 ילדים בכיתה ואת רוצה לקבל עוד חמישה ילדים – אין שום מניעה שתעשי את זה, את לא צריכה אישור ממונה בשביל זה, רק שתהיה לך אפשרות פיזית להכניס עוד ילדים.
קרן אוחנה איוס: זה לגמרי נכון אם אנחנו במסגרת התפוסה המינימלית או תקינה מינימלית ויש מקום.
קרן אוחנה איוס: אני מדברת לא על מצב שאנחנו בתפוסה אופטימלית.
קרן אוחנה איוס: אני מדברת על מצב של חריגה מכיוון שאנחנו מרגישים כרגע שיש מצוקה של ילדים בחוץ ללא מסגרות.
קרן אוחנה איוס: אני רק מזכירה – חבל שאמיר לא נמצא כעת – יש יותר מ-10,000 ילדים שנדחים מן המעונות בכל שנה, שלא מתקבלים למעונות בעלי סמל.
קרן אוחנה איוס: עכשיו אתם מצמצמים את התקינה ועוד ילדים כאלה ייפלטו החוצה.
קרן אוחנה איוס: לאן הם ילכו?
קרן אוחנה איוס: אני חוששת ממסגרות קטנות של חמישה–שישה ילדים שייפתחו בבתים כתוצאה מן המצוקה, במקום שאנחנו נוכל להישאר בטווח ולשמור עליהם.
הודיה הומינר רוזנבלום: את אומרת: יש לי כיתה של 20 תינוקות ואני רוצה עכשיו להכניס עוד שני תינוקות?
הודיה הומינר רוזנבלום: זה הסיפור?
קרן אוחנה איוס: לא בכיתת התינוקות.
קרן אוחנה איוס: זה גם לא קורה, אין לנו תינוקיות של 20 תינוקות.
קרן אוחנה איוס: אני אומרת שאם יש חריגה של ילד או חריגה של שני ילדים - - -
קארין אלהרר: מה המינימום?
יוסף ג'בארין: קרן אומרת שבפרקטיקה אם היא תבקש, לפעמים לוקח חודשיים–שלושה עד שיש אישור.
יוסף ג'בארין: הצעתי להתייחס לזה בשתי רמות: או שהאישור יהיה ברמת הפיקוח, מפקחים יוכלו לאשר דבר כזה, או לקצר את התקופה, להגיד שתוך שבועיים יקבלו אישור או תשובה.
דבורה ספיר אליעזר: כדאי שאמיר יתייחס לזה.
קרן אוחנה איוס: זה מקובל.
הודיה הומינר רוזנבלום: אבל ברמה העקרונית צריך לזכור את המטרה של התקנה.
הודיה הומינר רוזנבלום: אם רוצים לאפשר כיתות גדולות מעבר למה שאנחנו מציעים אז לא צריך בכלל להגביל.
קארין אלהרר: לא רוצים כיתות גדולות.
קרן אוחנה איוס: אני מדברת על מקרים חריגים, אני לא מדברת על השוטף.
דבורה ספיר אליעזר: ככלל קביעת הזמנים, מתי צריכה להינתן תשובה, שימו לב, התשובה תצטרך להינתן על מגוון נושאים שמבקש הרישיון יפנה למשרד ויבקש אותם, לא רק בקשר לעניין הזה.
דבורה ספיר אליעזר: הזמנים נקבעו בתוך החוק.
דבורה ספיר אליעזר: התקנות האלה באות להסדיר את החובה של בעל הרישיון.
דבורה ספיר אליעזר: התקנות אמורות לקבוע מה היא התפוסה והתקינה, ואם יש צורך אז יפנה בעל הרישיון ויבקש.
דבורה ספיר אליעזר: זה צריך להיות תוך זמן סביר, במהירות הראויה, אבל אני לא חושבת שבמסגרת התקנות נכון לכתוב את הזמנים.
דבורה ספיר אליעזר: צריך שאמיר יהיה כאן ויגיד תוך כמה זמן יינתנו תשובות.
קארין אלהרר: איפה אמיר?
יוסף ג'בארין: כנראה הוא יצא לרגע.
יוסף ג'בארין: אנחנו נרשום את ההערה הזאת.
יוסף ג'בארין: קרן, יש עוד דבר?
קרן אוחנה איוס: אם אנחנו עוסקים רק בפרקים א', ב' ו-ג' – זה הכול עד כה.
קרן אוחנה איוס: תודה.
יוסף ג'בארין: בינתיים הצטרף אלינו מוטי אלישע ממשרד העבודה והרווחה, שיתייחס גם לסוגיות שעלו עד כאן.
קארין אלהרר: אדוני היושב-ראש, אפשר הערה טכנית פרוצדורלית?
קארין אלהרר: מה כוונתך בדיון היום?
קארין אלהרר: עד מתי הדיון?
יוסף ג'בארין: זו שאלה טובה.
יוסף ג'בארין: בואו נשמע את מוטי אלישע, שיתייחס גם לסוגיות התקציביות, ואחר כך ננסה לראות איך להתקדם.