GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורי שלומאי: זאת אומרת, הממונה יכול לתת באופן פרטני לאותו מנהל מעון אפשרות לחרוג מהטווח הזה.
אורי שלומאי: אבל באופן כללי, הסמכות על כולם היא סמכות אחת שתכלול עד 200 שעות.
אביעד שוורץ: הבעיה שלי היא לא זו.
אביעד שוורץ: אתם כוללים פה בעלי תפקידים מסוימים במעון.
אביעד שוורץ: זאת הבעיה.
אביעד שוורץ: זה לא רק המחנך מטפל שהוא מנהל מעון, זה בעלי תפקידים.
אביעד שוורץ: ובגלל שזה לא מוגדר ואנחנו לא יודעים, אין לי בהכרח הרציונל של 220 שעות שהוא תלוי בזה שהוא מחנך מטפל כמו מקום אחר.
אביעד שוורץ: לכן השאלה למה להגדיר את טווח השעות הזה.
דבורה ספיר אליעזר: מה שתחליטו.
דבורה ספיר אליעזר: אם הוועדה רוצה למחוק, בבקשה.
שמרית גיטלין שקד: מכיוון שזו הערה ניסוחית לחלוטין, אפשר לדון בה בהפסקה, כי אני מבינה שזה עניין ניסוחי לחלוטין.
שמרית גיטלין שקד: אין פה מחלוקת על המהות.
שמרית גיטלין שקד: בתקנה 8 אנחנו מגיעים לנושא השפות.
שמרית גיטלין שקד: הייתה פה בקשה להוסיף את השפה צרפתית.
תמי ברנע: ממשרד הבריאות מבקשים להתייחס.
יוסף ג'בארין: עמיר, יש לך נקודה חדשה שלא עלתה קודם שרצית להעלות?
עמיר יצחקי: בוקר טוב.
עמיר יצחקי: אני רוצה להתייחס לנושא ההכשרות.
עמיר יצחקי: אנחנו מבקשים שהתוכנית של ההכשרות בתחומים שקשורים למשרד הבריאות יהיו בהסכמת משרד הבריאות, כי זה מוכנס בתוספת.
עמיר יצחקי: אין שום מילה שהתכנים האלה צריכים להיות בהסכמת משרד הבריאות.
עמיר יצחקי: לא ברור לנו איזה תכנים יהיו שם.
שמרית גיטלין שקד: התכנים כבר נקבעו בתוספת.
שמרית גיטלין שקד: אלה תכנים שהעברתם, כבר קבענו את התוספת.
עמיר יצחקי: התכנים באופן כללי, אבל זה רק ככותרת.
עמיר יצחקי: תנאי תחבורה זה כותרת.
שמרית גיטלין שקד: אתה מדבר על קורס עזרה ראשונה?
עמיר יצחקי: אני מדבר גם על קורס עזרה ראשונה, אבל לא רק על קורס עזרה ראשונה.
עמיר יצחקי: בקורס עזרה ראשונה, מירי כהן, שהיא מתעסקת עם העניין הזה, תגיד בדיוק.
דבורה ספיר אליעזר: על פי התיקון שביקש מאתנו משרד המשפטים, אפילו הממונה במשרד לא מורה על התכנים.
דבורה ספיר אליעזר: התכנים הם התכנים שנקבעים בתוספת, ועל כן משרד הבריאות העביר אלינו תכנים בקשר לעזרה ראשונה, וגם הסתכלנו ביחד על התכנים שבתוספת שקשורה להכשרה פדגוגית.
דבורה ספיר אליעזר: בתכנים שמשרד הבריאות ביקש להכניס הם פנימה, ועל כן אני לא חושבת שצריך לתקן.
דבורה ספיר אליעזר: אין להם סמכות לעשות את זה, אבל הם צריכים להיקבע בתקנות.
עמיר יצחקי: כאשר יש כותרת שאומרת תנאי תברואה, מה זה אומר לכם?
עמיר יצחקי: כמה שעות זה?
עמיר יצחקי: זה לא סגור.
עמיר יצחקי: זה שזה יהיה בכותרת, זה בסדר.
עמיר יצחקי: אבל לדבר הזה בסוף יש תוכנית לימודית ביצועית שמישהו מעביר.
שמרית גיטלין שקד: עמיר, אנחנו עוד לא הגענו לסעיף של התברואה.
שמרית גיטלין שקד: אני אומר שהוא נוסף בהתייעצות עם נינה, אבל לא הגענו אליו כרגע.
שמרית גיטלין שקד: אני מציעה שאולי כרגע נרכז את ההערות בדברים שאנחנו נמצאים בהם כרגע.
עמיר יצחקי: אבל אתם נמצאים בזה כן כרגע, כי זו הפניה לתוספת.
יוסף ג'בארין: בתברואה עוד לא קראנו.
יוסף ג'בארין: בינתיים היא בתיקונים.
הודיה הומינר רוזנבלום: אציין בקצרה שאחד מהדברים שנדונו פה בוועדה, שאנחנו בעצם רוצים להחיל את ההכשרות הקיימות.
הודיה הומינר רוזנבלום: אנחנו יודעים שמה שקיים היום במעונות זה מה שאנחנו מציעים להחיל את אותו דבר במעונות הפרטיים.
הודיה הומינר רוזנבלום: אין שינוי בהקשר הזה, ולכן לא רואים שינוי בתוכן.
הודיה הומינר רוזנבלום: הם נשארים אותו דבר.
יוסף ג'בארין: מירי כהן רוצה להתייחס לנושא העזרה הראשונה.
מירי כהן: הזכרתם קודם את חוק הקורונה, ויש לנו הסתייגות כי אנחנו חושבים שלמרות הקורונה וגם בתקופת הקורונה שנמשכת חייבים לעשות את ההכשרה המעשית.
מירי כהן: אי אפשר לעשות את כל ההכשרה ואת התרגול המעשי כולו במקוון.
מירי כהן: אי אפשר להציג ילדים באופן מקוון, עם כל הכבוד.
מירי כהן: אז אמרנו 70% יכול להיות באופן מקוון, אבל עדיין ההתנסות צריכה להיות מעשית.
מירי כהן: ניתן לעשות את זה.
מירי כהן: נמצא פה גם אלי יפה ממד"א, הוא יכול להסביר איך עושים את זה גם בתקופת הקורונה.
מירי כהן: אז לא עושים את זה ביישובים אדומים באותו שבוע, אבל עדיין אפשר לעשות במגבלות הקיימות של 10 אנשים וכו'.
יוסף ג'בארין: ההוראה לא מגבילה את זה.
שמרית גיטלין שקד: ההוראה תגיד ששליש מהסעיף יהיה חייב להיעשות לא באופן מקוון, אבל כתבנו הוראת שעה שאומרת שבתקופת הקורונה אפשר לעשות את הכול מקוון.
שמרית גיטלין שקד: מירי אומרת שצריך לבטל את הוראת השעה הזאת.
שמרית גיטלין שקד: אשמח לשמוע מה דבי אומרת על כך.
שמרית גיטלין שקד: דבי, מקובל עליכם להוריד את ההחרגה?
שמרית גיטלין שקד: נציגת משרד הבריאות מירי אומרת שהם מתנגדים להחרגה שאומרת שבתקופת הקורונה אפשר לעשות הכול מקוון.
שמרית גיטלין שקד: היא אומרת שגם בתקופת הקורונה יש אפשרות לעשות שליש מההכשרה בצורה פרונטלית.
מירי כהן: נכון, 30%.
מירי כהן: את ההתנסות המעשית חייבים לעשות מעשית.
מירי כהן: אי אפשר לעשות החייאה מקוונת.
דבורה ספיר אליעזר: אנחנו מקבלים את העמדה המקצועית כמובן.
אופיר כץ: אנחנו לא מוכנים.
אופיר כץ: עם כל הכבוד, זום זה כלי שמשתמשים גם באקדמיה וגם אצלנו בהנדסאים ואפשר ללמד עם זה.
מירי כהן: לא את ההחייאה, לא את הכול.
יצחק פינדרוס: מוסכם על כולם שעזרה ראשונה החייאה מעשית לא עושים בזום.
שמרית גיטלין שקד: דבי, המשמעות היא שאני מוחקת את 24(ב).
שמרית גיטלין שקד: המשמעות היא שנשארת החובה ששליש מהקורס בעזרה הראשונה בלבד צריך להיות לא מקוון.
דבורה ספיר אליעזר: אנחנו נקבל את העמדה המקצועית.
דבורה ספיר אליעזר: אני רק אומרת שבוועדה הזאת בעבר כן היו טענות לפני שהבאנו את התקנות שבנסיבות קורונה גם היו כאלה שלא הצליחו לעשות את הקורס של עזרה ראשונה.
יוסף ג'בארין: אם תהיה מניעה של הקורונה אז בוודאי לא.
מירי כהן: בזמן הספציפי לא, אבל אפשר לעשות במגבלות הקורונה גם.
מירי כהן: 10 אנשים וכו'.
מירי כהן: אפשר למצוא פתרון.
יוסף ג'בארין: נקודת המוצא היא שגם בתקופת הקורונה אמור להיות פיסית.
יוסף ג'בארין: אם לא יסתדר, זה בוודאי לא יסתדר.
מירי כהן: רק את המעשי, רק את התרגול.
יוסף ג'בארין: אני רוצה לומר שאזכור השפות לא היה אקראי.
יוסף ג'בארין: הסתכלנו על מה שכתוב בתקנות של מקצועות הבריאות.
שמרית גיטלין שקד: יש שם הוראה לגבי בחינות של מקצועות בריאות כמו מרפאים בעיסוק, דיאטנים, כל מקצועות הבריאות שמוסדרים באותו חוק, ושם כתוב שהבחינה יכולה להיות בכתב בשפה העברית, ערבית, אנגלית, צרפתית, רוסית או בספרדית.
שמרית גיטלין שקד: בקשה של מעונות היום להוסיף הוא רוצה שנקבע במפורש.
שמרית גיטלין שקד: אחת לשנתיים, דבי?
דבורה ספיר אליעזר: אין בעיה, אחת לשנתיים.
שיר סגל: אנחנו לא יודעים להגיד מה העלויות או הצורך לאחת לשנתיים ומה המשמעויות של זה מבחינת המעונות הפרטיים.
שיר סגל: ה"מזמן לזמן" אמור להיות משהו שמתכתב עם הצורך שעולה בכל מעון.
שיר סגל: לא הבסיס ולא ההכשרה השוטפת, אלא מדובר על דברים שלכל מעון יש צורך לחזק איזושהי מיומנות כזאת או אחרת ולהשאיר את הגמישות.
שמרית גיטלין שקד: יש פעמיים "מזמן לזמן".
שמרית גיטלין שקד: אני חושבת שהוא מסתכל על א ואת מסתכלת על ב.
הודיה הומינר רוזנבלום: יש העניין של רענונים מזמן לזמן, זה משתנה מדבר לדבר.
הודיה הומינר רוזנבלום: למשל בעזרה ראשונה הדרישה של משרד הבריאות היא שיהיו רענונים של עזרה ראשונה פעם בשלוש שנים.
שמרית גיטלין שקד: לא, כתבנו אחת לשנתיים.
שמרית גיטלין שקד: זו לא דוגמה.
הודיה הומינר רוזנבלום: מה שאני רוצה לומר הוא שבנושאים שונים הצורך לרענונים יכול להיות בתדירות שונה ומשתנה, ולכן "מזמן לזמן" מאפשר את הגמישות הזאת.
מרדכי אלישע: עם כל הכבוד, בסופו של דבר הרגולטור או אנשים שדואגים איזושהי הערכה מינימלית, בסוף זה פעוטות ואנחנו כן יכולים לקבוע ברמה ארצית איפה לשים דגשים כתוצאה מפיקוח.
מרדכי אלישע: כשאני מפעיל פיקוח ויש לי נניח עשרות מפקחים שיצאו לפיקוח, אז אם אני עולה על בעיה מהותית בהרבה מסגרות, שיהיה רענון.
מרדכי אלישע: אני לא קובע כמה, זה יכול להיות יום, זה יכול להיות חמש שעות.
מרדכי אלישע: אבל לפחות פעם בשנתיים או שלוש זה בסדר.
מרדכי אלישע: מנהל המעון שיחליט לעצמו מתי הוא רוצה.
אופיר כץ: על ידי מי מתבצע הרענון?
מרדכי אלישע: המעון.
מרדכי אלישע: רק יבוא מפקח לראות שזה אכן בוצע.
אופיר כץ: אז מי מממן את זה?
אופיר כץ: זה מתוקצב?
מרדכי אלישע: לא.
אופיר כץ: אנחנו מתקצבים פה לפי שעות, אז מה?
אופיר כץ: אי אפשר להשאיר את זה באוויר ולהגיד עוד שעות.
מרדכי אלישע: זה עסק פרטי והוא מפעיל.
אופיר כץ: אנחנו לא רוצים שזה ייפול על ההורים.
מרדכי אלישע: זה כבר נהיה בדיחה, באמת.
מרדכי אלישע: אין הכשרות, זה כבר נהיה בדיחה.
יוסף ג'בארין: מוטי, בכל הכבוד, לא צריך ככה להתייחס להערות של חברי כנסת.
יוסף ג'בארין: נשאלה שאלה עניינית על העלויות.
יוסף ג'בארין: זה המינימום שאנחנו יכולים לשאול.
יוסף ג'בארין: אתה יכול להסביר לנו מדוע הדרישה שלנו היא מוגזמת, אבל תתייחס יותר בכבוד להערות של חברי הכנסת.
מרדכי אלישע: אני מתנצל.
מרדכי אלישע: אבל הזכיר איציק קודם, גם כשהיה שיפוי למעונות, המעונות הפרטיים קיבלו שיפוי כמו כל עסק.
מרדכי אלישע: לכן הם עסק לכל דבר, ואם צריך שיעשו הדרכה, אז יעשו הדרכה פעם בשנתיים, שלוש, ארבע שנים.
יוסף ג'בארין: היה שיפוי מיוחד למעונות.
יוסף ג'בארין: היה תקציב מיוחד לעניין.
קארין אלהרר: רובם לא קיבלו אותו.
מרדכי אלישע: נכון, אבל הם קיבלו ממס הכנסה.
קארין אלהרר: אבל אדוני היושב-ראש, רובם לא קיבלו.
יוסף ג'בארין: נכון, אני יודע.
שיר סגל: צריך להגיד שלא מדובר על הדרכות שהמשרד חושב שצריך לתת.
שיר סגל: מדובר על מה שהמעון מוצא לנכון שיש בו צורך.
שמרית גיטלין שקד: אבל יש שני סעיפים, ולכן לדעתי הבלבול.
שמרית גיטלין שקד: סעיף קטן (א) גם נוקט במונח "מזמן לזמן" והוא מדבר על הדרכות של משרד העבודה.
שמרית גיטלין שקד: סעיף קטן (ב) נוקט גם הוא במונח "מזמן לזמן" והוא מדבר על הדרכות שמפעיל מעון לפעוטות עושה.
שמרית גיטלין שקד: לכן אני חושבת שכל אחד יבהיר על איזו תקנה בדיוק הוא מדבר, כי אלה שני נושאים שונים.
שיר סגל: גם הרשאי להורות על הכשרת רענון מתייחס לאותו דבר.
שיר סגל: הכוונה הייתה להשתלמויות שהגנים מארגנים לעצמם בעלות שלהם.
שמרית גיטלין שקד: סעיף (א) זה לא גנים מארגנים לעצמם.
שיר סגל: שוב, אם מדובר על משהו שאנחנו יודעים להגיד שיש צורך בהכשרת רענון כל כמה זמן בצורה קבועה, ויודעים להגיד את התכנים ויודעים לעמוד מאחורי זה, מעולה.
שיר סגל: אבל אם לא, וגם האגף להכשרה מקצועית במשרד העבודה לא יודע להגיד איזה תכנים, אז להגיד כל שנתיים בלי שיודעים מה הצורך ולהוסיף את העלויות זה לא ברור.
שיר סגל: אם הכוונה להשתלמות מהסוג שאנחנו רוצים שכל עסק ירענן, זה בדרך כלל לא דבר שקובעים בחקיקה.
שיר סגל: כל גוף יודע לקבוע לעצמו השתלמויות, זה לא דברים שקובעים לרוב בחקיקה.
שיר סגל: זה לא משהו שמתוך איזושהי חובה, אלא רצון לעודד אותם.
שיר סגל: אז לשים את המשפט נורמטיבי כדי לעודד ולייצר את הרוח החיה זה חשוב, אבל אנחנו לא יודעים להגיד מה הצורך.
יוסף ג'בארין: שאלה מקצועית.
יוסף ג'בארין: כל כמה זמן צריך להיות רענון?
מרדכי אלישע: לתפיסתי פעם בשנתיים לפחות.
יוסף ג'בארין: זה בנוסף להדרכות?
מרדכי אלישע: בנוסף להדרכות.
יוסף ג'בארין: פעם בשנתיים?
מרדכי אלישע: לא אמרתי מה ההיקף.
יוסף ג'בארין: אבל אתה לא מתכוון שפעם בשנתיים לחזור על הכול.
מרדכי אלישע: רענון של פיקוח, אתה רואה נקודות שאתה צריך לחדד אותן, לחזק אותן.
מרדכי אלישע: אתה לא יכול לדעת מראש.
מרדכי אלישע: כמו בענף הבנייה.
יוסף ג'בארין: שאל חבר הכנסת אופיר בצדק, איך אתה מבטיח לנו שאחרי שנתיים אתה אומר שאתה רוצה שיעשו את כל ההכשרות, ואז אנחנו חוזרים לנקודת האפס מבחינת העלויות.
שמרית גיטלין שקד: אני יכולה להציע, אדוני, שאתה יכול להגביל את זה.
שמרית גיטלין שקד: אתה יכול להגיד נניח בהיקף של עד שמונה שעות.
מרדכי אלישע: אפשר לכתוב עד שמונה שעות, אין לי בעיה.
מרדכי אלישע: אפשר גם "עד", לא חייב שמונה.
שמרית גיטלין שקד: אחת לשנתיים.
מרדכי אלישע: אחת לשנתיים עד שמונה שעות.
מרדכי אלישע: זה נותן לך כלי, שאם אתה מצאת ממצאים בפיקוח, אתה מעביר.
שמרית גיטלין שקד: רענון פעם בשנתיים שמונה שעות שמחזקים כל מיני נקודות שהוא נתן לפיקוח שהן חלשות.
יוסף ג'בארין: באופן חד-פעמי.
מרדכי אלישע: זה יכול להיות גם ארבע שעות.
מרדכי אלישע: עד שמונה שעות לפי הצורך.
מרדכי אלישע: אבל הצורך עולה מהפיקוח, הוא לא רק עולה במעון.
מרדכי אלישע: לכן אני אומר, פעם ראשונה שאנחנו נפקח על אלפים של מסגרות פרטיות.
מרדכי אלישע: אנחנו לא יודעים מה קורה שם.
מרדכי אלישע: יצאנו עכשיו למכרז מאוד גדול בדבר הזה.
מרדכי אלישע: אם נמצא שיש שלוש או ארבע לקויות בדבר, אז נבקש רענון אחת לשנתיים בדברים הכי חשובים עד שמונה שעות.
יוסף ג'בארין: אתה אומר כרענון, וזה יכול לכלול גם אולי מוקדים חדשים שלא היו בהכשרה המקורית.
מרדכי אלישע: נכון.
שיר סגל: אבל מוטי, ברגע שאתה אומר כרגע שזה בהתאם למה שאתה רואה בפיקוח והצורך, ואז בהתאם לזה אתה עושה, זה אחלה, זה מאפשר לך את הגמישות באמת לפי הממצאים והצורך.
שיר סגל: אבל כשאתה מחייב לפי שנתיים ויהי מה, וכשזה לא הצורך, אתה מייצר עלות על משהו שהוא לא ברור.
שיר סגל: אנחנו לא חלוקים על זה שאם אתה מזהה צורך, שתהיה לך הסמכות ואת היכולת.
מרדכי אלישע: אני לא מבין, זה פעוטון.
שיר סגל: אני רוצה שתעשה את זה במקום שצריך לפי צורך.
מרדכי אלישע: או שנעיף את הסעיף הזה או - - -
אנדרי קוז'ינוב: אני מבקש סליחה מהצוות המקצועי, אני צריך לצאת.
אנדרי קוז'ינוב: אני מבקש להעיר.
אנדרי קוז'ינוב: לגבי אותן הכשרות והעובדים החדשים, מה קורה אם קולטים אדם, יש תחלופה קבועה בענף, האם נכנסים מיד לתהליך ההכשרה?
אנדרי קוז'ינוב: ומה קורה אם הוא מתחלף כעבור שלושה חודשים?
אנדרי קוז'ינוב: האם מותר בהתאם לתקנות לקלוט אדם ללא הכשרה ולהעסיק אותו ואחר כך להיכנס לכל הסיפור הזה, ובאיזה טווח צריך להכשיר אותו, להעביר אותו הדרכה והכשרה?
אנדרי קוז'ינוב: מבחינת התקנות, עוד משהו שמאוד חשוב.
אנדרי קוז'ינוב: יש פה לגבי השטח בהגדרות בסעיף 4: לעניין זה יובא בחשבון רק השטח המשמש לפעילות הפעוט.
אנדרי קוז'ינוב: שטח פעילות לא יכלול את השטחים שבהם מצויים חדרי רחצה, שירותים, מחסן ומקלט.
אנדרי קוז'ינוב: בעוטף עזה כל הגנים מוגדרים כמקלט או כממ"ד.
אנדרי קוז'ינוב: אנחנו גם דיברנו על זה לפני כן, אני יודע.
אנדרי קוז'ינוב: גם במרכז הארץ ובמקומות אחרים, נניח בצפון, המקלטים שנמצאים באותו מפלס, לא מתחת לבניין לצורך העניין, משמשים ולכן זה נכנס בהגדרה אז זה מצמצם מאוד את שאלת הפעילות.
שיר סגל: הכוונה לממ"ד או למקלט?
שיר סגל: כי ממ"ד כן נכלל, מקלט לא.
שיר סגל: ממ"ד נכלל לא רק בעוטף עזה.
אנדרי קוז'ינוב: אז תגדירו מה זה מקלט.
אנדרי קוז'ינוב: כי מקלט יכול לשמש גם כחדר פעילות אם יש בו כל אמצעי הבטיחות והאוורור.
שמרית גיטלין שקד: כתוב מקלט למעט ממ"ד.
אנדרי קוז'ינוב: אם יש לנו חדר כזה עם קורת גג מבוטנת, האם זה מקלט?
שמרית גיטלין שקד: שוב, אם זה ממ"ד זה לא מובא בחשבון.
הודיה הומינר רוזנבלום: המטרה שלנו הייתה לאפשר את אותם מבנים שהם בטיחותיים לפעוטות, אם הם חלק מבית או לא חלק מבית.
הודיה הומינר רוזנבלום: אם צריך לתקן את הנוסח, נדייק.
אנדרי קוז'ינוב: הכוונה פה שאם המקלט או הממ"ד נמצאים באותו מפלס ומשמשים.
אנדרי קוז'ינוב: קחו דירת מגורים.
אנדרי קוז'ינוב: בדירת מגורים סטנדרטית היום של ארבעה חדרים, חדר אחד מוגדר כממ"ד.
אנדרי קוז'ינוב: במקומות מסוימים הוא יכול להיות מוגדר כמקלט ולא כממ"ד, אבל עדיין זה אותו חדר, עם אותם פתחי אוורור ועם אותה בטיחות.
הודיה הומינר רוזנבלום: המטרה היא שאותם חדרים אפשר יהיה להשתמש בהם לצורך זה.
הודיה הומינר רוזנבלום: במעונות הסמל למשל יש גם ממ"ד, הם משתמשים בזה למשל לצורך ג'ימבורי או דברים כאלה.
אנדרי קוז'ינוב: את זה רציתי לשמוע, אבל זה כחישוב השטח.
הודיה הומינר רוזנבלום: המטרה היא שזה יאפשר להשתמש בחדרים האלה בבית לטובת שטח הפעילות של הפעוטות.
הודיה הומינר רוזנבלום: כחלק מחישוב השטח.
שמרית גיטלין שקד: אבל כרגע הנוסח אומר שהמקלט לא מובא בחשבון.
שמרית גיטלין שקד: מבחינה מהותית אתם רוצים כן לאפשר את המקלט או לא?
שמרית גיטלין שקד: אחר כך נדבר על הנוסח.
אופיר כץ: השאלה מה זה מקלט.
אופיר כץ: אם ממ"ד בפנים אז זה בסדר.
שמרית גיטלין שקד: הגדרת מקלט אומרת למעט ממ"ד.
שמרית גיטלין שקד: זאת אומרת, המקלט לא מובא בחשבון, הממ"ד כן מובא בחשבון.
שמרית גיטלין שקד: השאלה אם רוצים לשנות את המהות.
שיר סגל: חבר הכנסת מעלה פה שאלה של מה ההגדרה המשפטית של מקלט, שאולי שווה לבדוק, אבל במהות כולנו עם אותו כוונה.
שיר סגל: זאת אומרת, במקלט שנמצא תת קרקעי בבניין משותף ומישהו ירד לפעילות של חצי שעה, זה לא חלק משטח הפעילות.
שיר סגל: אבל ברגע שזה נמצא במתחם הבית, וזה משהו שאפשר לחיות ולנשום בו, בהכרח חלק מהפעילות.
שיר סגל: זו הכוונה של כולם במהות, אין פה מחלוקת במהות.
אנדרי קוז'ינוב: זאת כוונתי המדויקת.
יוסף ג'בארין: אני מבין שהם קלעו לדעת גדולים, אדוני.
הודיה הומינר רוזנבלום: אותם אלה שחידדו אצלנו את הנקודה לגבי הממ"ד, אני מניחה גם חידדו אצלך את הסוגיה הזאת.
הודיה הומינר רוזנבלום: זה השיח שקיימנו במהלך תקופה ארוכה מאוד.
הודיה הומינר רוזנבלום: אנחנו מקווים שהם באים לידי ביטוי גם בתקנון.
שמרית גיטלין שקד: להבנתי, אם רוצים להוריד את המקלט, צריך למחוק את המילה מקלט.
דבורה ספיר אליעזר: להבנתו של הגורם המקצועי אצלנו שעוסק בנושא הזה המקלט הוא לא מאוורר והממ"ד כן מאוורר.
דבורה ספיר אליעזר: אם מכירים מקלטים שהם כן מאווררים אז ניתן לכלול.
דבורה ספיר אליעזר: הגורם המקצועי אצלנו לא הבין את זה כך ולכן הוא החליט שמקלט בחוץ וממ"ד בפנים.
הודיה הומינר רוזנבלום: זה מה שאמרתי.
שמרית גיטלין שקד: כרגע כתוב שמקלט לא נחשב בספירה.
שיר סגל: השאלה האם יש פרשנות אחרת משפטית למילה מקלט, וזה אולי שווה בדיקה נוספת שלנו, אורי.
שיר סגל: כי כשהוא אומר אולי יש סוגי מבנים שהם באמצע, אז אולי זה שווה בדיקה.
שיר סגל: אבל במהות אנחנו שם.
שמרית גיטלין שקד: אני לא חושבת שאנחנו שם במהות.
שמרית גיטלין שקד: צריך להחליט האם מקלט כן או לא.
הודיה הומינר רוזנבלום: אם הוא חלק מבית וחלק משטח הפעילות אז כן.
יוסף ג'בארין: דבי אומרת שאם זה מקלט מאוורר אז אפשר.
דבורה ספיר אליעזר: השאלה אם קיימים מקלטים מאווררים.
דבורה ספיר אליעזר: הטענה של הגורם המקצועי שלנו היא שלא.
דבורה ספיר אליעזר: אפשר לעשות עוד בדיקה.
יוסף ג'בארין: מקלט בהגדרתו לא אמור להיות מאוורר.
דבורה ספיר אליעזר: ככל שיש מקלטים מאווררים, אז הם צריכים להיות בפנים.
דבורה ספיר אליעזר: הבנתו של הגורם המקצועי אצלנו הייתה שמקלט הוא לא מאוורר.
אורי שלומאי: אולי במקלט שהוא במפלס של הגן.
שמרית גיטלין שקד: אולי כדאי להתייעץ עם פיקוד העורף.
דבורה ספיר אליעזר: אני אעשה התייעצות קצרה.
יוסף ג'בארין: השאלה אם אפשר לכתוב מקלט מאוורר.
יוסף ג'בארין: אם יש, יש.
יוסף ג'בארין: ואם אין, אין.
שיר סגל: גם בתת קרקעי יש איזושהי סירקולציית אוויר, ועדיין אנחנו לא רוצים שהם יהיו שם כל היום.
שיר סגל: זה בסדר שהם יורדים לפעילות של חצי שעה, אבל אתה לא רוצה שהילדים ישבו יום שלם במקלט כזה אם אוורור מלאכותי.
שמרית גיטלין שקד: דבי, אני מציעה שהגורמים המקצועיים ייצרו קשר עם פיקוד העורף, אם הם יכולים תוך כדי הדיון עכשיו.
דבורה ספיר אליעזר: ביקשתי שהם יבדקו את הדבר הזה.
שיר סגל: לשאלתו של חבר הכנסת, אומנם הוא יצא, הוא דיבר לגבי ההכשרה, הזמן שיש לעובד חדש שאין לו בכלל ניסיון.
שיר סגל: הוא יכול לעשות תוך כדי העבודה, תוך שנה להתחיל את ההכשרה, כי אנחנו מודעים לתחלופה הגבוהה, אבל – וזה משהו שהצפנו בפעם הקודמת ולהבנתי נאמר שכן לרווח, אבל יכול להיות שאני מבינה את זה אחרת כי זה עדיין לא נסגר – הוא צריך להשלים את ההכשרה עד סוף השנה.
שיר סגל: זאת אומרת, הוא יכול להתחיל אותה תוך שנה מיום הכניסה שלו לעיסוק.
שיר סגל: אחוז גבוה מהם עוזבים בחודשים הראשונים, במיוחד הסייעות.
שיר סגל: אבל אז הוא צריך לבצע את השלמת הכשרה תוך שנה.
שיר סגל: זאת אומרת שבפועל יש שנתיים מרגע כניסה של עובד חדש שאין לו בכלל ניסיון בתחום לבצע את ההכשרה.
אופיר כץ: תוך שנה להתחיל?
שיר סגל: שנה להתחיל, שנתיים לסיים.
שיר סגל: השאלה אם זה זמן מספק או לא.
שיר סגל: בפעם הקודמת דיברנו על זה ש-220 שעות יוצא יומיים-שלושה בחודש, ואנחנו לא יודעים להגיד היום כמה אחוזים.
שיר סגל: זה יכול לעשות חסם כניסה, כי זה תחום שנכנסים אליו ויש תחלופה ואנחנו רוצים לעודד את הכניסה.
שיר סגל: דיברנו אולי לרווח את המגבלה, לא את נקודת ההתחלה אלא את נקודת הסיום, אולי לאפשר לה יותר זמן ויותר גמישות.
שמרית גיטלין שקד: אני אומר שלגבי המטפלות הקיימות היום, כתבנו בהוראת המעבר שהן יוכלו להשלים את ההכשרה הפדגוגית במשך שלוש שנים מיום הפרסום.
שיר סגל: אני מדברת רק על חדשים שנכנסים לתחום.
דבורה ספיר אליעזר: הערות הציבור שהתקבלו בקשר לעניין הזה היו לשני הכיוונים.
דבורה ספיר אליעזר: מצד אחד הייתה שאלה האם התקופה תספיק.
דבורה ספיר אליעזר: מדברים על תקופה של 220 שעות.
דבורה ספיר אליעזר: נכון להיום ההכשרה היא 150 שעות עיוניות והשאר זה תוך כדי ביצוע עבודה, זאת עבודה מעשית.
דבורה ספיר אליעזר: לכן היה נראה לנו ששנה זה מספיק.
דבורה ספיר אליעזר: בצד השני של המתרס היו הערות אחרות שפחדו שבכלל לא יהיו מטפלות עם הכשרות, מכיוון שיש תחלופה גדולה של מטפלות במסגרת המעונות ועל כן חששו שכל שנה יתחלף מחנך מטפל ולא יושלמו תכני ההכשרה.
דבורה ספיר אליעזר: ועל כן ניסינו להגיע למשהו שהוא באמצע, מצד אחד לוקח בחשבון את העלויות ששווה להשקיע בעובד שרק התחיל לעבוד אבל כן שנמצא לפחות טווח זמן של שנה בהכשרה, אבל ההכשרה צריכה להסתיים תוך זמן סביר כדי שבאמת יהיו מחנכים מטפלים מוכשרים.
שיר סגל: הבעייתיות שעלולה להיווצר מתוך הדבר הזה היא שבדרך כלל יש תחלופה מאוד גבוהה בשנה הראשונה במקצוע, ולכן נקודת ההתחלה נקבעה לאחרי שנה.
שיר סגל: זאת אומרת, החובה להתחיל למישהי שנמצאת שנה ולא עברה הכשרה, חייבת לעבור הכשרה.
שיר סגל: השאלה היא נקודת הסיום.
שיר סגל: זאת אומרת, אם נותנים לה רק שנה להשלים 220 שעות, שבמקור זה שלוש שנים, זה אומר שהיא צריכה להקדיש.
שיר סגל: ממילא קשה לקבל ולהעסיק עובדת חדשה, ויש קושי להישאר בתחום.
שיר סגל: אז אם היא אומרת למעסיק שהיא צריכה לצאת, או הוא צריך לשלם שלושה ימי עבודה שלה בחודש לזמן הכשרה, שזאת המשמעות של 220 שעות על פני שנה, זה משהו גבוה.
שיר סגל: ולכן אנחנו במשרד ראש הממשלה חושבים שנכון לרווח את נקודת הסיום לשנתיים לפחות כדי שתהיה אפשרות לעשות את זה.
שיר סגל: אני לא יודעת להגיד כמה אחוזים, אבל אנחנו לא רוצים לייצר חסמי כניסה לתחום.
שיר סגל: יש מעט ביקוש ולא באים מספיק ואנחנו רוצים לאפשר את הכניסה.
שיר סגל: נקודת ההתחלה להשאיר אותה כשנה ולחייב, נראה לנו נכון.
אריאל קלנר: אגב, יש התייחסות במימון גם בנושא הזה של העלויות העקיפות שיהיו על הגנים כשאנשים צריכים לעבור הכשרות?
אריאל קלנר: שזה לא ייפול על ההורים.
שיר סגל: אין התייחסות למימון.
הודיה הומינר רוזנבלום: אני רוצה להגיד מילה יותר רחבה לגבי הסוגיה של ההכשרות.
הודיה הומינר רוזנבלום: לשאלתו של חבר הכנסת שיצא, ההכשרות מתחלקות לשני חלקים.
הודיה הומינר רוזנבלום: יש החלק של העזרה הראשונה בהתנהלות בטוחה, שהנוסח של התקנות אומר שלא יעסיק מפעיל מעון יום לפעוטות מחנך אלא אם כן התקיימו בו כל אלה, ועבר בהצלחה קורס של עזרה ראשונה והתנהלות בטוחה.
הודיה הומינר רוזנבלום: בנוהל הראשוני ביקשנו ששליש מהמעון יהיה עם הכשרה של עזרה ראשונה.
הודיה הומינר רוזנבלום: אנחנו בעצם אמורים להשלים את ההכשרות האלה והמחנכים מטפלים אמורים להיות באופן מיידי בעלי הכשרה של התנהלות בטוחה ועזרה ראשונה.
הודיה הומינר רוזנבלום: מעבר לזה יש ההכשרה של 150 שעות, 220 שעות, שדיברנו עליה, ושם מה ששיר ממשרד ראש הממשלה הציגה ומה שדבי התייחסה אליו, עלו שני קולות.
הודיה הומינר רוזנבלום: מצד אחד אנחנו מאוד רוצים שלא יטפלו בילדים שלנו מטפלות שאין להן הכשרה פדגוגית מתאימה, ובהקדם האפשרי.
הודיה הומינר רוזנבלום: במצב האידיאלי היינו אומרים כמו כל מקצוע אחר, עד שאתה לא עובר את ההכשרה אתה לא יכול להתחיל לעבוד במקצוע.
הודיה הומינר רוזנבלום: מתוך הבנה של הצורך ומתוך ההבנה של המצוקה של השוק בהיבט של כוח אדם ושל היצע כוח אדם מצד אחד, ומצד שני ממה שהבנו באופן שבו השוק מתנהל יש באמת תחלופה גבוהה בשנה הראשונה של מטפלות, אבל מי שמחזיקה מעמד שנה הסיכוי שהיא תישאר לאורך זמן הוא יותר גבוה, ולכן הנכונות גם שלה עצמה וגם של המעסיק שלה לתמוך בתהליך ההכשרה שלה הוא יותר גבוה.
הודיה הומינר רוזנבלום: לכן יצרנו את הצורה ההדרגתית הזאת שבה תוך שנה היא צריכה להתחיל בלימודים, אבל אנחנו מאפשרים לה במהלך השנה שאחר כך להשלים את ההכשרה.
הודיה הומינר רוזנבלום: מעבר לכך יש הוראות המעבר שמדברות כרגע על שלוש שנים.
הודיה הומינר רוזנבלום: גם עליהן נצטרך לדייק את התקופה.
הודיה הומינר רוזנבלום: זו תקופה שבה הם צריכים להשלים את ההכשרה.
הודיה הומינר רוזנבלום: אני לא יודעת להגיד שבהכרח הם מושכים את ההכשרה על פני שלוש שנים, אבל גם מבחינת המשרד ומבחינת היכולת של ההכשרה ומבחינת היכולת של מעונות היום לשלוח ומבחינת היכולת שלנו לממן, אנחנו צריכים איזושהי הדרגתיות.
הודיה הומינר רוזנבלום: אתן לכם טיפה מספרים לגבי מספר המטפלות שצריכות להיות מוכשרות.
יוסף ג'בארין: יש צורך להיכנס לזה?
אריאל קלנר: נשמח.
יוסף ג'בארין: כי היה לנו דיון על ההכשרות ועל הנתונים.
יוסף ג'בארין: זה עכשיו תיקונים על הדיון שהיה.
יוסף ג'בארין: אני לא רוצה לפתוח את זה מחדש.
אביעד שוורץ: לא נגענו בזה עד הסוף.
אריאל קלנר: אם אני זוכר נכון, אנחנו מחכים לדעת אם יש תקצוב.
יוסף ג'בארין: אמרנו שאת סוגיית ההכשרה וההדרכות והתקינה נסגור כשנבוא להצביע.
יוסף ג'בארין: כי לא נפתח את זה מחדש.
אריאל קלנר: בסדר.
אריאל קלנר: מקובל.
יוסף ג'בארין: יש לפחות שני נוסחים שנצביע עליהם, או שנתכנס פה אחד על נוסח הפשרה.
הודיה הומינר רוזנבלום: לגבי מה שחבר הכנסת אמר, יש פה שני היבטים בהיבט של הכשרה.
הודיה הומינר רוזנבלום: דבר ראשון, אנחנו כן מצפים שמרכיב משמעותי מתוך ההכשרות של 150 שעות, זאת אומרת מתוך 220 שעות 70 שעות הן בתוך המעון עצמו, ולכן אין זמן, אין עלויות עקיפות.
קארין אלהרר: מי מביא את המדריך?
קארין אלהרר: מי מביא את המכשיר?
הודיה הומינר רוזנבלום: היושב-ראש אמר שנדון בזה בנפרד.
הודיה הומינר רוזנבלום: אני רק מסבירה לגבי מה המשמעויות בפועל.
הודיה הומינר רוזנבלום: מרכיב משמעותי מתוך ההכשרה, מתוך 150 השעות, הכוונה היא לפתח לומדה שהמטפלות יוכלו להכשיר את עצמן באמצעות הלומדה הזאת בזמנים שהם לא על חשבון עבודה, לפי איזשהו הסדר שלהן מול המעסיק.
הודיה הומינר רוזנבלום: אבל זה אמור להיות הרבה יותר גמיש מבחינת היכולת שלה להשתתף בהכשרה.
הודיה הומינר רוזנבלום: והמרכיב הנוסף, כן ביקשנו לוודא שאפשר יהיה לעשות את זה גם בשעות הערב ובשעות שהן יותר נוחות מבחינת המטפלות ומבחינת המנהלות, וזה גם עלה כבקשה מצד המעונות הפרטיים.
שבח שטרן: בעניין ההכשרות וההדרכות, האם יש איזושהי הקפדה על זה, היות שיש תחלופה גדולה, שהדברים היותר חשובים בהכשרה יהיו בהתחלה, בשלבים הראשונים?
שבח שטרן: אני מציע שזה יהיה כך, מכיוון שיש תחלופה ובסוף חלק מהמטפלות לא מקבלות, אז לפחות שהדברים החשובים יהיו בשלבים הראשונים.
הודיה הומינר רוזנבלום: אעביר את זה לגורמים המוסמכים.
הודיה הומינר רוזנבלום: תודה.
שמרית גיטלין שקד: אני מציעה שבסעיף 8(א) נשאיר כרגע "מזמן לזמן".
שמרית גיטלין שקד: זה מאפשר את הגמישות הנדרשת.
שמרית גיטלין שקד: בתקנה 9 צריך לשנות את הנוסח שקיים כאן, בהתאם למה שאמרת בהקדמה.
שמרית גיטלין שקד: אני מבינה שבתקנה 9 ההחלטה שההדרכה החינוכית תהיה ארבע שעות.
שמרית גיטלין שקד: לא הוראת שעה, אלא הוראה קבועה שההדרכה היא ארבע שעות, נכון?
יוסף ג'בארין: אבל אמרנו שההכרעה הסופית תהיה בזמן ההצבעה.
יוסף ג'בארין: זה הנוסח שלכם כרגע?
יוסף ג'בארין: תגידי מה הנוסח המוצע.
שמרית גיטלין שקד: אומר את שלוש האופציות.
שמרית גיטלין שקד: כרגע הנוסח שמונח בפניכם זה הצעת משרד העבודה, הוראה קבועה, כשיש כאן איזושהי הדרגה של מספר השעות של ההדרכה החינוכית.
שמרית גיטלין שקד: יש אופציה נוספת, שבתור הוראה קבועה יהיו ארבע שעות סך הכול בלי הדרגה.
שמרית גיטלין שקד: ויש איזשהו נוסח, שהוא הנוסח שקיים כרגע בנוסח, שאומר שההוראה הקבועה תהיה כמו שמשרד העבודה הציע אותה, אבל עד ה-1.9.25 יהיו ארבע שעות.