GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יוסף ג'בארין: אני חושב שזה, כבר בהתחלה אני אומר, בלתי מתקבל על הדעת, שבתחילת המאה ה-21, אנחנו עדיין חיים במציאות שמאות אלפי אזרחים אינם מחוברים לחברת החשמל, ואם הם מקבלים חשמל זה בוודאי בצורה ובאופן שמסכן את בטיחותם, את חייהם והדבר גובה עלויות גבוהות, כמובן בנוסף לסבל של אותה אספקה בלתי תדירה ובלתי תקינה.
יוסף ג'בארין: לקראת הדיון הזה במרכז המחקר ניסו להעריך את היקף הסוגיה הזו כיום, לפי הנתונים שקיבלנו ממר מודר יונס, ראש המועצה המקומית עארה, יו"ר ועד ראשי הרשויות המקומיות, אנחנו מדברים על 45,000 בתים ביישובים הערבים שאינם יכולים להוציא היתרי בנייה, כי אין תכניות מתאר מתאימות, ולכן אין להם גם חיבור חוקי לתשתית החשמל.
יוסף ג'בארין: רק לסבר את האוזן, אני תושב העיר אום אל פאחם, מבדיקה שהעירייה עושה, ואני מלווה את זה בשנתיים שלוש האחרונות, אני חושב שהגענו לתיעוד של לפחות כ-2,000 בתים, 2,000 משקי בית, להכפיל בחמש, שש נפשות, ואנחנו מגיעים לעשרות אלפים תושבים, שזה אולי חמישית מהאוכלוסייה.
יוסף ג'בארין: ואם הנתון הזה משקף, חמישית מהאוכלוסייה הערבית, זה יכול להגיע ל 300,000, 400,000 תושבים.
יוסף ג'בארין: אני רוצה לומר שאת המציאות הזו קיימת דרך להסדיר, אני מפנה אתכם לצו שח"ל עוד מ-88' שאפשר חיבור לחשמל, לפחות באותם יישובים שהוזכרו בצו עצמו.
יוסף ג'בארין: הצו פג תוקפו 2006 ואז ב- 2006 נחקק חוק הספקת החשמל, ולפי המידע שקיבלנו ממרכז המחקר של הכנסת, חוק הספקת החשמל, אפשר חיבור לחשמל של 9,000 בתים, שאני חושב שזה מספר משמעותי, אבל עדיין רחוק מלענות על כל הצרכים.
יוסף ג'בארין: המצב הוא כיום, שהיום אנחנו 13 שנים אחרי שפג תוקפו של הצו ולא חודש, והפתרונות הללו, הפתרונות שהממשלה אז ידעה לתת, כיום הם לא קיימים.
יוסף ג'בארין: אנחנו שוב, אנחנו מדברים, על מאות אלפי אזרחים, ילדים שחיים בבתים ללא חשמל בתנאים מסוכנים, ללא שירותים בסיסיים וחיוניים שמגיעים לכל אזרח.
יוסף ג'בארין: אני בפתח הדיון כבר רוצה לומר שהקריאה שלנו למשרדי הממשלה, למצוא פתרון דחוף שיאפשר חיבור אותם עשרות אלפי בתים לחשמל, אלה בתים שאינם מיועדים להריסה, אלה בתים שקיימים באזורים המיועדים למגורים, גם הרשות המקומית מאשרת את המצב הזה, גם התוכניות המוצעות מאשרות את המצב הזה, ולכן, אין לקבל מצב שחסמי התכנון הללו וכשלים בירוקרטיים אינם מאפשרים חיבורם לחשמל, זה היה אפשרי ב- 88' זה היה אפשרי ב-96', אני לא חושב שיש סיבה שזה לא יהיה אפשרי גם כיום.
יוסף ג'בארין: אנחנו כמובן נפתח ונשמע חברי כנסת אבל גם ארגונים ומשרדי הממשלה משרד המשפטים, מינהל תכנון, משרד האנרגיה וננסה לשלב בדיון גם ואיתנו גם נציגים של החברה האזרחית, של הארגונים שמלווים ועוסקים בנושא.
יוסף ג'בארין: נפתח בחברת הכנסת, עאידה תומא סלימאן.
עאידה תומא סלימאן: תודה רבה, כבוד היושב ראש.
עאידה תומא סלימאן: את האמת אני חושבת שזו זווית מאוד מעניינת לטפל בנושא הזה, הזווית של זכויותיהם של ילדים שחיים בבתים כאלה.
עאידה תומא סלימאן: כל הזמן מדברים על הנושא הזה ממבט של גם תכנון וגם בנייה, וכאילו עניין של המדינה, עמדת המדינה, להעניש את אלה שבונים לפי המציאות הקיימת, זה נקרא מבנים בלתי חוקיים למרות שחוק הטבע הראשון שהיה אמור להתקיים, שלכל בן אדם הזכות לקורת גג ולכל משפחה הזכות לקורת גג.
עאידה תומא סלימאן: אני לא יכולה לא להיזכר בסיור שעשיתי בדרום אפריקה ואת חוויה שהייתה שם כשדיברו על כתיבת החוקה הדרום אפריקאית, לאחר נפילת משטר האפרטהייד, שבה מדברים על הזכויות הכי בסיסיות, כמו הזכות לקורת גג והזכות גם כן לקבלת השירותים של מים, חשמל, ביוב, מהמדינה.
עאידה תומא סלימאן: ושם כתוב בצורה הכי ברורה, הרי גם שם היו האשמות בבנייה בלתי חוקית, וחלק ממנה, הבנייה הזו לא הייתה על הקרקע הפרטית של האנשים, אלא על הקרקע שהיא קרקע, מה שנקרא, מדינה, שבאו והחליטו, שאפילו לבתים האלה המדינה מחויבת לאפשר חיבורים של מים וחשמל, כי זה נחשב אחד מהזכויות האנושיות הבסיסיות לקיום טבעי.
עאידה תומא סלימאן: עכשיו, בין זה לבין לבוא עכשיו ולדרוש דרישה, שהיא מאוד ברורה, שאפילו החוק הישראלי אפשר אותה, כאשר נתן את הסמכות לשר הפנים, אני לא חושבת שיש פער די גדול בין זה ששר הפנים משתמש בכוח שיש בידיים שלו, זה החלטה יותר פוליטית.
עאידה תומא סלימאן: אני לא יכולה לתאר לעצמי למה אנשים, והיו מקרים, הרי כולנו הזדעזענו לפני שנתיים, זה היה כאשר נשרף הבית, היו כמה מקרים, ובהם נספו גם ילדים, במקרים האלה.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו מדברים אפילו על תנאים של חיים ומוות, אנחנו לא מדברים רק על שיהיה חיבור להטעין את המחשב.
עאידה תומא סלימאן: בנגב אנחנו, ואני זוכרת שטיפלתי שבמקרים שהגיעו אליי בוועדה לקידום מעמד האישה, על נשים שהיו להן ילדים שסובלים ממחלות שמחייבות או מכונת הנשמה, או כל מיני מכונות אחרות לטיפול רפואי, ולא היה להם חשמל בבית להטעין.
עאידה תומא סלימאן: אני עדיין זוכרת את האימא שהגיעה לוועדה ונתנה עדות, ואמרה, כשהבת שלי צריכה את המכונה אני נוסעת עד סורוקה, מתיישבת באחד מהפרוזדורים, ונותנים לי להטעין את המכונה כדי שאוכל להמשיך לטפל בילדה.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו מדברים על תנאים בסיסיים, אנחנו מדברים על זכות בסיסית, ואנחנו מדברים על ביטחונם האישי של הילדים האלה.
עאידה תומא סלימאן: הגיע הזמן ששר הפנים יתעשת, ייקח את זה לידיים שלו ואכן יבדוק את האפשרות של חיבור של הבתים האלה, לפחות אלה שברור שהם נבנו על קרקע פרטית והם יכללו בתכנון הבא של הכפר או העיר.
יוסף ג'בארין: תודה רבה, חברת הכנסת תומר סלימאן.
יוסף ג'בארין: אילה, בהתראה קצרה הכנת לנו את הדו"ח של מרכז המחקר, תוכלי אולי בשלוש דקות, דברים אולי מרכזיים.
יוסף ג'בארין: אני אומר שלוש דקות כי תיכף נשמע ראשי רשויות מקומיות ואז הם יוכלו יותר לפרט לגבי מה שקורה אצלם.
אילה אליהו: בסדר גמור.
אילה אליהו: אז שמי אילה אליהו ממרכז המחקר של הכנסת.
אילה אליהו: כבוד היושב ראש, כתבנו מכתב לבקשת הוועדה, ובאמת כפי שציינת, חיבור מבנים חוקי לחשמל תלוי בעמידה בדיני תכנון ובנייה, ומבנים שאין להם חיבור חוקי, אינם יכולים להתחבר, ובדרך כלל מתחברים בצורה בלתי חוקית.
אילה אליהו: לפי חברת החשמל יש עשרות אלפי מבנים כאלה, ביישובים ערביים, כפי שציינת זה גורם לבעיות רבות, מפגעים בטיחותיים במרחב הציבורי, במרחב הפרטי, בעיות של כבלים שמסתובבים, בעיות של התחשמלות שזה אפילו סכנת חיים כמובן, פגיעה באיכות החיים, כפי שציינת, לילדים, למבוגרים, לאנשים חולים.
אילה אליהו: כמובן בתקופת הקורונה, למשפחות שנשארו בבית, וגם נזק כלכלי לחברת החשמל שצריכה לשדרג את התשתיות, וגם אנשים שלא משלמים כראוי.
אילה אליהו: בעבר, כפי שציינת, היו פתרונות זמניים לחיבור של מבנים לחשמל, צו שח"ל מ- 1988 וצו הספקת חשמל (הוראת שעה) מ- 1996 כשבתנאים מסוימים אפשרו לחבר לחשמל אבל אינם בתוקף היום.
יוסף ג'בארין: תראו, התנאים של אותה חקיקה, הצו והחוק, אפשרו, מהנתונים שראיתי, כ-10,000 בתים, פחות או יותר, והיום זה לא בתוקף.
אילה אליהו: נכון.
אילה אליהו: הגורמים השונים חלוקים בשאלה איך להתמודד עם המצב הזה.
אילה אליהו: מצד אחד, מינהל התכנון ומשרד המשפטים טוענים ואומרים, שיש כיום פעילות נמרצת להסדרת הבנייה הבלתי חוקית, ושצריך לחכות שהפעילות הזאת תסתיים.
אילה אליהו: בינתיים, הם מציינים, שאפשר לבקש חיבור לחשמל, לפי סעיף 157א' (ח') לחוק התכנון והבנייה, כאשר יש תכנית מפורטת מופקדת, ואז הוועדות המחוזיות יכולות לפנות לשר הפנים, ולבקש להוציא צו לחיבור לחשמל.
אילה אליהו: בפועל, לפי משרד המשפטים וחברת החשמל, ממעטים להשתמש באפשרות הזאת, והוצאו רק מעט צווים כאלה על ידי השר.
אילה אליהו: בחברת החשמל מציינים, שהפקדת תכנית מפורטת זה שלב מאוחר בתהליך הבנייה, שכבר לוקח הרבה זמן להגיע אליו, וגם חברת החשמל מציינת שיש עוד חסמים שמקשים על האפשרות להשתמש בצו הזה, כמו אי הקצאת שטחים לתחנות טרנספורמציה, היעדר פיתוח דרכים ועוד.
יוסף ג'בארין: רק לחדד את הנקודה של התכניות.
יוסף ג'בארין: כיום, צריך תכנית מפורטת ולא מספיק תכנית כוללנית, שזה שלב הרבה יותר מתקדם ומצריך גם הרבה משאבים.
אילה אליהו: כפי שציינת וחברי כנסת נוספים שעסקו בנושא, וגם חברת חשמל וגם ראשי רשויות מציינים, שצריך לקדם פתרונות מיידים לנושא כמו, חידוש צו שח"ל או חוק הספקת החשמל שמאפשרים חיבור לחשמל בתנאים מסוימים, חברת החשמל גם ציינה, שצריך לנתק את הקשר שבין חיבור לחשמל ובין אכיפת דיני תכנון ובנייה, גם בגלל שלרשויות האכיפה יש כלים שונים לאכיפה, גם בגלל המצב הקשה בשטח וגם כי חשמל זה שירות חיוני.
יוסף ג'בארין: תודה, תודה רבה אילה.
יוסף ג'בארין: אני ברשות
יוסף ג'בארין: כם כך, אני מציע לשמוע שני ראשי רשויות מקומיות ערביות, נשמע את מודר יונס ומר סמיר מחמיד.
יוסף ג'בארין: אחר כך נשמע את נציגי משרד המשפטים וכמובן, נמשיך עם חברי כנסת, אבל פשוט שיהיה נציגים מכל המשתתפים.
יוסף ג'בארין: אני רק, סליחה, אנחנו נשמע אותך ומיד אחר כך גם ד"ר סמיר מחמיד, איתנו נציגי משרד השפטים, משרד הפנים, האנרגיה וכמובן חברת החשמל, השלטון המקומי וארגוני החברה האזרחית.
יוסף ג'בארין: כאן בחדר גם יושבת עו"ד כרמית יוליס, ממשרד המשפטים, שעבדה יחד עם עו"ד ארז קמיניץ, המשנה ליועץ המשפטי, גם על המסמך של הסרת החסמים וגם כאן, עו"ד רוסלאן עותמאן, עוזר ראשי במשרד המשפטים, אז אנחנו מקשיבים לך עכשיו.
מודר יונס: שלום לכם.
מודר יונס: תודה רבה לכם.
מודר יונס: מודר יונס, ראש מועצת עארה ויושב ראש ועד ארצי.
מודר יונס: קצת רקע נספר, אנחנו מדברים על סדר גודל, לפי הערכה שלנו, 45,000 בתים לא מוסדרים.
מודר יונס: התוצאה זה בתים שלא יכולים לקבל חשמל, יכול להיות שחלקם כן, אבל ברוב המקרים הם לא יכולים לקבל ולהתחבר למערכת החשמל.
מודר יונס: הפתרונות שלהם זה או חיבור פרטיזני דרך השכנים, או שהמערכת הסולארית שעושים אותה, שהיא לא כל כך אפקטיבית היום, גם בגלל השטחים, ואנחנו נמצאים עם אנשים שהגענו למצב של סחר בחשמל.
מודר יונס: במה דברים אמורים, בן אדם יכול לתת לשניים, שלושה שכנים חשמל, וייקח מהם סכום גלובלי שמכסה גם את כל החשמל וגם מרוויח ממנו בסך הכול.
מודר יונס: והמקרים חבר'ה, אמיתיים וקיימים, שנוסיף לכך, שהחיבור חשמל הוא לא כל כך אפקטיבי.
מודר יונס: מסוגלים בשעה שתיים בבוקר, נפל החשמל, להרים טלפון, להעיר את השכן ולהגיד לו נפל החשמל כי יש בעיה מסוימת.
מודר יונס: והבעיה היותר אקוטית בעצם, לדבר על מצב שמשפחות בגלל מערכת החשמל החלשה, היום אנחנו למשל בתקופת חורף, מתקשים להדליק תנורים לחימום, ובתקופת הקיץ, להפעיל מזגנים.
מודר יונס: זה המצב היום יום, אז גם פגיעה כלכלית, גם איכות חיים לא בסדר.
מודר יונס: והבעיה שאנחנו נתקלים עוד יותר ממנה, זה המצבים הרפואיים.
מודר יונס: יש לנו אנשים שהם חולי דיאליזה, גם אנשים שזקוקים למערכות הנשמה והם לא יכולים לעשות.
מודר יונס: אני ארשה לעצמי ואספר סיפור מאצלי, מתוך המועצה.
מודר יונס: אב הבית שלי במבנה המועצה, בן אדם שבנה בית לפני המון המון שנים, ממתין שתכנון המון המון שנים, יש לו שני ילדים חולי CP שזקוקים למערכות הנשמה, והוא גר בבית ולא מצליח, ויש לו בעיה כל שני וחמישי.
מודר יונס: הגענו לחברת החשמל, חברת החשמל ביקשה אישור מוועדת התכנון והבנייה, כותבים שם שאין לנו התנגדות לחיבור עתידי, יש תכנון, זה אמור להיכנס לבנייה בשטח הזה, אבל המילה "אין התנגדות" לא מספיקה.
מודר יונס: הם רוצים משהו פרסונלי אפקטיבי.
מודר יונס: לכן אנחנו תקועים.
מודר יונס: אני רוצה לספר בעניין הזה ולהגיד מילה כזו, החוק או ההסדר שמדברים עליו, אותו הסדר שאני מניח הריץ משרד המשפטים, מעבר למה שציינה, אני מקווה שקראתי את השם נכון, עורכת דין הילה, או גברת הילה, שהייתה לפניי, יש עוד בעיה, הבעיה היא שהצו הזה לא יכול לפעול במקום שאנשים שננקטו נגדם הליכים משפטיים או צווים מנהליים בעבר.
מודר יונס: ואני כמעט לא מכיר מהבתים האלה שסיפרתי עליהם, 45, לא ננקטו הליכים.
מודר יונס: כלומר, גם אם נרצה להיכנס לכל התהליך הזה של הצו ולהגיש את הבקשות, ונעבור את התכנית המופקדת ונעשה את כל מה שצריך, אני עדיין ברוב המקרים, לא נזכה, כי הצו פשוט יחסום אותם, כי ננקטו נגדם הליכים משפטיים.
מודר יונס: אז הוא צו בכלל לא אפקטיבי, גם אם ירצו לעשות.
מודר יונס: ניסינו את זה אצלנו באזור ואדי ערה, באה ועדת תכנון ובנייה, קדמה את הנושא בג'ת, הייתה תכנית מופקדת, ואני מדבר על תכנית מפורטת מופקדת, באו להפעיל את זה, כל כך לא הצליח.
מודר יונס: ערבויות, לא ערבויות, כל מה שדרשו והעניין לא הצליח, ואושרה התכנית אחרי כמה חודשים טובים, והאנשים קיבלו את ההיתר ואת הכול, כאילו הצו בכלל לא עזר, למרות הפרסום, למרות ההצעה לתושבים.
מודר יונס: אני יודע שבכפר קרע עשו שכונת אלמקאיל עכשיו.
מודר יונס: פרסום, מה לא השאירו בכפר קרע לעשות את זה.
מודר יונס: תכנית שהופקדה ,מפורטת, חבר'ה, צעד אחד לא יצא ממנה לפי החוק הזה.
מודר יונס: אני מבקשים ממני, יש לי תכנית ותמ"לית שהיא מופקדת, יש לי תכנית של מאמץ ממוקד שהיא מופקדת כמעט, יש לי כמה וכמה תכניות, אנחנו לא מעזים לבוא לאנשים ולהגיד להם, בואו תנסו את הצו הזה, כי אנחנו יודעים שאנחנו לא יכולים לענות על אולי מאית מכל הדרישות.
מודר יונס: וגם אם נענה על מאית הדרישות של מה שמבקשים מהם, כמו שציינו, גם ערבויות בנקאית, גם תשתית, גם כבישים שיכנסו.
מודר יונס: בלתי אפשרי.
מודר יונס: אני בתור ראש מועצה לא יכול לבוא ולסבול עכשיו, ולסמן כביש שעדיין לא אושר.
מודר יונס: כלומר, גם אם אני יודע שאמור להיות כביש, כל עוד אני נמצא במצב של הפקדה, ועדיין לפני התנגדויות, ויכול להיות שינוי במסגרת התכנית, אני לא יכול להריץ שם תשתית של חברת החשמל, זה יכניס את המועצה לעוד בעיה.
מודר יונס: אם אני מריץ את התכנית ויתברר מחר שהמערכת הזאת נכנסה למקום לא נכון וצריך להזיז אותה, אנחנו מדברים על מאות מאות אלפי שקלים, אני נתקבל בבעיה הזאת עכשיו בשכונת עארה, פרצנו כביש, עשינו, יש שם עמודי חשמל בתוך הכביש שצריך להזיז אותם, מדברים על הערכה של מיליון שקל שהמועצה צריכה לדאוג להביא אותם, ואין לה, עם כל הסכנות בטיחות שנוצרו היום, אז נתתי לכם את המכלול בעניין הזה צריך לחשוב מחוץ לקופסא.
מודר יונס: צריך למצוא את הנקודה הזו.
מודר יונס: ההצעה שלי שפשוט צריך לתת, לא להתנות.
מודר יונס: צריך לתת את החשמל לאנשים בלי להתנות בכל הצווים האלה, בכל הדברים האלה, לקחת את זה כחבילה אחת.
מודר יונס: כי מה לעשות, משרד המשפטים וכל המשרדים, וגם רשויות מקומיות, נמצאים בהליכי תכנון מאוד רציניים, בואו נתקדם הלאה.
מודר יונס: צריך לתת את זה לתושבים, בלי תנאי, כי אחרי הכול, מדובר בבתים קיימים.
מודר יונס: חבר'ה, הבתים האלה לא ייהרסו, הבתים האלה יוכשרו במסגרת, גם לפי המדיניות של משרד המשפטים והממשלה, שאנחנו רוצים לעשות הסדרה ולהתחיל את הכול, כל ההפליה שהייתה, כל מה שהיה בעבר, אנחנו רוצים לעזוב אותו, בואו נתחיל דף חדש עם החברה הערבית, עם הרשויות המקומיות, נתכנן ומכאן והלאה לא ייבנה בית אחד ללא היתר.
מודר יונס: גם אנחנו כרשויות נתחייב, לא מוכנים שייבנה בית ללא היתר.
מודר יונס: מתכננים, הליך התכנון אורך המון המון זמן, אני נכנסתי לתכנית ותמ"לית פיילוט שהייתה צריכה להסתיים בשנה וחצי, והנה אני שנתיים ומשהו, ואני נמצא בסוף הדרך, בסוף הדרך, עם הכשרה של 400-500 יחידות, לא מוסדרות, עם בנייה חדשה, עם הכול.
מודר יונס: רשויות יכולות לתכנן, יש את האופציה לתכנן, תנו להם את ההזדמנות, אבל בינתיים האנשים האלה שסובלים, אי אפשר שימשיכו לסבול, צריך לפתור את הבעיה.
מודר יונס: חשמל כמו ששמעתי עכשיו זה מצרך מאוד מאוד חיוני, לא צריך להתנות אותו ב X,Y,Z כמו מערכת מים עוברת, גם חשמל צריך לעבוד, אפשר למצוא את הפתרונות עם הרשויות, בדרך מסוימת להעביר את זה, על מנת לתת את השירות, ולא להתנות אותו באותם טפסים, באותם היתרים, באותם משהו, מה לעשות, גם אם ירצו לעשות את זה, הם לא יוכלו לעשות את זה התושבים.
מודר יונס: מאוד מאוד מבורך המפגש הזה, אני בדיוק מדבר אתכם בדיוק, עכשיו יצאתי מוועדת תכנון מרחבית, והנושא עלה בדרך מקרה לגבי בנאדם, אני אומר לכם, אנשים חולים מאוד קשה שלא מצליחים, המצרך הזה, הם נמצאים בסכנת נפשות, ואנחנו בפני שוקת שבורה.
מודר יונס: לא מצליחים לעזור להם, לא לתת להם פתרון.
יוסף ג'בארין: שוקראן, תודה רבה, מר מודר יונס, יו"ר המועצה המקומית עארה ויו"ר הוועד הארצי של המועצות המקומיות הערביות.
יוסף ג'בארין: נשמע אולי עוד ראש רשות, ד"ר סמיר מחמיד, ראש עיריית אום אל פאחם, עיר מגורי, לגילוי הנאות.
יוסף ג'בארין: ד"ר סמיר מחמיד.
סמיר מחמיד: בוקר טוב, שוקראן.
סמיר מחמיד: הנושא מאוד מאוד חשוב, אני דווקא אתחיל, אפרופו אנחנו מתייחסים לתלמידים וזכויות ילד, אז אני אקריא ממכתב שקבלתי בתשיעי לחודש מתלמידה.
סמיר מחמיד: אתה אתרגם כמה משפטים: זכותי ללמוד, כל מי שקורא כל שמעמדו, ברכות.
סמיר מחמיד: אני התלמידה שגרה, מה שהיא מספרת שיש לה בעיות באינטרנט בגלל החיבור חשמל שהם לקחו מהשכנים והיא מספרת כל מני דברים.
סמיר מחמיד: אני חושב שזה תמונת מצב של תלמידה אחת, שרק לפני חמישה ימים פנתה ללשכתי, ואני מקריא, מעלה לכם את הנתונים.
סמיר מחמיד: אז אני אעביר את הנתונים של מה שקורה בעיר.
סמיר מחמיד: לצערי הרב ד"ר יוסף ג'בארין התייחס לנישה מסוימת, שהוא דיבר על 2,000, אני ככה חילקתי את זה לכמה חלקים.
סמיר מחמיד: יש בתים שקיים שם תכניות אבל ללא ייחוד וחלוקה יש לי כמעט 600 בתים כאלה, שאין להם חיבור חשמל.
סמיר מחמיד: בתים שיש ייחוד וחלוקה וקיימות תכניות, חמש בתים, הזמנות פתוחות יש לנו 100, והקטגוריה שהתייחס אליה ד"ר ג'אברין, בתים קיימים באזורים שאין להם תכניות מאושרות, כמעט 2,000.
סמיר מחמיד: כלומר, אם אני מסכם את הדברים, אנחנו מגיעים לכמעט 3,000 וכמה בתים בעיר אום אל פאחם שאין בהם חשמל, כלומר זה קרוב לכמעט 25% מבתי האב בעיר שאין בהם חשמל.
סמיר מחמיד: עכשיו חבר'ה, בכל בית ילדים, ולא רק ילדים, יש ילדים שלומדים, ואם אנחנו מדברים, אז דיברו כאן קודם על בעיות של בטיחות, אבל שכחו להגיד שאנחנו האלימות גואה, ולצערי הרב, חלק מהבעיות של האלימות, הם בגלל סכסוכים גם בין שכנים, אחד לוקח מהשני חשמל והפרעות של אותם כבלים חשמל שהמון עושים בעיות בין שכנים.
סמיר מחמיד: הצעתי הפשוטה, ואני אקח את מה אמר מודר יונס, חייבת להיות הצעת חוק, ד"ר ג'אברין, הצעת חוק ללא שום זיקה לטופס 4, אבל אנחנו רוצים לשמור על כל הכללים של תכנון ובנייה.
סמיר מחמיד: אני חושב, בואו תעשו איזה שהוא זיקה עם עמידה בתנאים מסוימים, אבל ללא הטופס הזה, כי יש אנשים, את יודעת מה, יש לי בן שאין לו חשמל.
סמיר מחמיד: הילד שלי גר והוא צריך לקבל חשמל מאח שלו, עם כל הכבוד, זה יכול להחזיק מים, יום אחד יומיים, שנה, שנתיים, אבל לאן נגיע הלאה?
סמיר מחמיד: לכן, אני חושב, חייבת להיות הצעת חוק בנדון וגם להיטיב עם אותם ילדים, כדי שהילדה הזאת לא תכתוב עוד שנה או שנתיים מכתב כזה.
סמיר מחמיד: תודה רבה.
יוסף ג'בארין: תודה רבה, ד"ר סמיר.
יוסף ג'בארין: אז הוא דיבר אום אל פאחם 3,000 זה באמת 25% ממשקי הבית, זה אומר הרבה על הקשיים היומיומיים.
יוסף ג'בארין: אני רוצה לפנות משרד המשפטים וככה נשלב בדיון.
יוסף ג'בארין: עו"ד כרמית יוליס.
יוסף ג'בארין: אני רוצה לחדד את שני הדברים שעלו מראשי הרשויות, איתנו גם עוד ראשי רשויות שנשמע בהמשך.
יוסף ג'בארין: יש את חוק הספקת החשמל והסוגיה, מדוע אי אפשר, לפחות ככה מה שאנחנו שומעים, אי אפשר לחדש את זה, זה קושי אחד.
יוסף ג'בארין: קושי שני, שגם במציאות של היום, אם יש תכנית מתאר מופקדת מפורטת, אז קודם על מדוע לא ניתן פשוט להסכים שאפשר תכנית כוללנית, לא בהכרח תכנית מפורטת, זה דבר אחר.
יוסף ג'בארין: והדבר השני, יש כל מיני תנאים, שראשי הרשויות התייחסו אליהם שעדיין מעכבים את זה.
יוסף ג'בארין: נגיד אם יש צווים, אם יש הליכים נגד הבתים הללו, כל זה כשאנחנו יודעים שבסופו של דבר הבתים הללו יוסדרו, וברשותך, אני אשאל אותך גם לגבי האם הדו"ח הסרת החסמים יוכל לסייע לנו בנושא הזה.
כרמית יוליס: אז תודה באמת ההזמנה וכל הדיון החשוב הזה, כמו שכל מי שדיבר לפני אמר, בוודאי שהבעיה הזאת היא חריפה והיא משמעותית, והיא נוגעת לחיי היום יום של התושבים.
כרמית יוליס: מאוד חשוב לי לומר שאנחנו לרגע לא מקלים בזה ראש, ויש אצלנו, ובמשרד של ארז קמיניץ, משנה ליועץ המשפטי לממשלה, המון המון דיונים שבסוף נסובים סביב הדבר הזה גם ביחס למקרים פרטניים וגם ביחס להסדרה בכללותה.
כרמית יוליס: כמו שאדוני הזכיר, אנחנו מקווים שמחר באמת בישיבת הממשלה שאמורה להתקיים, הממשלה תאמץ את הדו"ח שאנחנו כתבנו בנוגע להסרת חסמים בחברה הערבית והדרוזית בכל מה נוגע לדיור.
כרמית יוליס: זה דו"ח שנעשה בשיתוף פעולה מאוד רחב עם הרבה מאוד גורמים, ועם אדוני, ועם חברי כנסת, עמותות, נבחרי ציבור וראשי רשויות.
כרמית יוליס: באמת ככה יש לנו כבר הכרות מאוד קרובה גם עם הנושא וגם עם האנשים בגלל הדיון ואנחנו מקווים ומאמינים שהדו"ח הזה יביא בשורה בכל מה שנוגע להליכי תכנון, וכבר אני אגיד למה זה רלבנטי.
כרמית יוליס: בעצם הדו"ח הזה מבקש להאיץ את הליכי התכנון, ותכנון מפורט, ושיתוף ציבור, בהסדרת הרישום של הקרקעות, מימון תשתיות באמצעות תקציב ממשלתי, גם כשמדובר בקרקע פרטית, יש בו באמת הרבה בשורות לציבור.
כרמית יוליס: וכמו שכולכם יודעים, במקביל לכל זה נעשתה עבודה מאוד מאוד מקיפה שנוגעת לעדכון מדיניות האכיפה, זה באמת המקום לומר, שמה שמכונה חוק קמיניץ, שזה תיקון 116 לחוק התכנון והבנייה, הוא לא בוטל, עודכנה בו מדניות האכיפה ביחס למבנים מסוימים, שיש הבנה שלגביהם צריך להוריד אותם לתחתית סדרי היום של האכיפה.
כרמית יוליס: ובסוף, אנחנו מדברים על איזה שהוא מערך כולל שמדבר גם על התכנון גם על האכיפה, גם על ההקלה על התושבים ברובד היומיומי שלהם, כשבתוך כל זה נמצאת הסוגיה המאוד מאוד מורכבת של חיבורי החשמל.
כרמית יוליס: ביחס לחיבורי החשמל, כמו שנאמר פה, המחוקק קבע את הקשר שבין התקדמות הליכי התכנון ובעצם בפריזמה של המחוקק, רק כשבית הוא לגמרי סיים את הליכי התכנון שלו, יש תכנית מפורטת, הוציאה מתוכה היתרים, ואפילו התקבל טופס 4, רק אז אפשר לחבר אותו לתשתיות, באופן חוקי.
כרמית יוליס: ועדיין, נותר שם איזה שהוא פתח, שאנחנו מאוד עיבינו אותו במשרד המשפטים ביחד עם משרד הפנים ומשרד האוצר, כי בסוף זה צווים ששר הפנים מוציא, הייתה תקופה שהסמכויות האלה היו בידי שר האוצר, אבל אנחנו מאוד הרחבנו את הצוהר הזה שבעם מאפשר להקדים את השלב התכנוני, ולא להמתין לישורת האחרונה אחרונה שלו, של באמת הוצאת טופס 4, אלא מהרגע שיש תכנית שהיא מפורטת ושהיא הופקדה, כבר בשלב ההפקדה, באמת בהתקיימות תנאים נוספים, ניתן יהיה לחבר לחשמל.
כרמית יוליס: בתחילת הדרך, כשדיברו על המתווה הזה, היו תנאים נוספים מאוד מקשיחים.
כרמית יוליס: למשל, דיברו על זה שכל תכנית כזאת חייבת לכלול לפחות 50 יחידות דיור ושהגוף שיוזם אותה הוא גוף ממשלתי, כדי שלא אדם פרטי, לכאורה, בא ומבקש להכשיר את הבנייה הלא חוקית שלו, ועדיין ייהנה מהמתווה.
כרמית יוליס: במעלה הדרך התנאים האלה הוסרו והמתווה הזה חודש, וכיום התנאים האלה הם לא נדרשים.
כרמית יוליס: שני נושאים מהותיים שעלו פה גם על ידי מי שדיבר לפני וגם על ידי אדוני, נוגעים לשני נושאים: אחד, ביחס לחיבור כבר בשלב התכנון הכוללני.
כרמית יוליס: זה מאוד קשור, במידה כזאת או אחרת, לכל הדיונים הארוכים שעשינו גם אתכם ביחס למדיניות מסמך האכיפה.
כרמית יוליס: מדיניות האכיפה והעדכון שלה.
כרמית יוליס: מאוד מאוד קשה לנו להסתפק בשלב של התכנון הכוללני.
כרמית יוליס: התכנון הכוללני הוא סוג של חזון, הוא סוג של רעיון, והוא עדיין לא מספיק מפורט, עדיין אי אפשר לדעת ממנו איפה בסופו של יום יוקמו המבנים, ובכלל בדו"ח שלנו אנחנו גם מציעים לא לתכנון יותר בשני טקטים.
כרמית יוליס: כדי להביא את הבשורה לתושבים כמה שיותר מהר, התכנון צריך להיות בסוף במשהו שאפשר לממש אותו מחר בבוקר, בתכנון מפורט שאפשר להוציא מתוכו את ההיתר, ולכן הרעיון הזה לחבר לחשמל על בסיס תכנית כוללנית, הוא ירד מהפרק.
כרמית יוליס: מה שכן יש לגביו דיונים כרגע, מדבר על בתים שיש נגדם הליכים.
כרמית יוליס: זו סוגיה מאוד מאוד מורכבת.
כרמית יוליס: מצד אחד, יש פה משהו של הליכים, לפעמים זה כבר הסתיים, ההליך יכול להסתיים בגזר דין של בית משפט וזה כן מעלה שאלות לא פשוטות בהקשר של שלטון החוק, אבל הצד השני של הדברים, שבסוף באים לאנשים ואומרים, אוקיי, פעם זה לא היה חוקי, כולנו בהליך של הסדרה, אנחנו עושים כל כך הרבה מאמצים גם כממשלה, להכיר במציאות המורכבת הזאת של המגזר הערבי, היא רבת שנים, כולנו פה בסוף ביחד רוצים להתקדם לאותה מטרה, שהיא בהחלט גם כוללת הכשרה של לא מעט מבנים, אז בסוף עכשיו לא נחבר אותם?
כרמית יוליס: לכאורה במקום הכי כואב, דווקא כשאנחנו כן מתקדמים להסדרה?
כרמית יוליס: ובעניין הזה באמת אנחנו דנים בזה בימים האלה, והסוגיה הזאת היא באמת הובאה לפתחנו, אגב, גם מקרים נקודתיים וגם כסוגיה רוחבית, ואני מקווה שלמרות כל המורכבות, ניתן יהיה לתת לה מענה.
כרמית יוליס: אבל באופן כללי, מה שאני כן יכולה לומר, זה שראשית, זה נושא שיש עליו הרבה מאוד דיונים, הוא מעורר לא מעט קשיים, גם משפטיים וגם תכנוניים, אבל בסופו של דבר, עצם כל המהלך הזה שמקדים את המועד, ליום שבו יש תכנית מפורטת שהופקדה, גם זאת היא בשורה מאוד מאוד גדולה, זה גם עושה תהליכים לווייניים, שבסוף יש אינטרס גם לתושבים וגם לראשי הרשויות להתקדם כמה שיותר מהר למועד הזה, שבו יש תכנית מפורטת שהופקדה.
כרמית יוליס: ובאמת ראשי הרשויות שדיברו לפני, נמצאים בשיח מאוד תדיר ומאוד עמוק איתנו, ואני חושבת שהיום, בחברה הערבית, כולם מכירים בחשיבות של הליכי התכנון ובלהעביר את המסר הזה לאוכלוסייה, שלא יבנו בצורה לא חוקית, בטח לא על מקומות שמיועדים לתשתיות, שבסוף זה העתיד של הילדים טמון בדברים האלה של הליכי התכנון.
כרמית יוליס: ואני חושבת, שבסוף הבשורה שהדו"ח יביא, עם הקידום של הליכי התכנון, בראייה מצטברת, הם גם יביאו לזה שהחיבור לתשתיות יהיה בדרך הרבה יותר מהירה ויעלה ממה שהוא היום.
יוסף ג'בארין: כן, רק שקושי לדעתי, כרגע, הוא ככה שבמבחן התוצאה זה לא כל כך עבד.
יוסף ג'בארין: זאת אומרת, שאמנם הוקדמה נקודת הזמן, שזה הפקדת תכנית מפורטת, אבל מהבדיקה שעשינו, לא הייתה תוספת משמעותית של חיבורי חשמל בשנים האחרונות, אני מבין שגם הייתה המלצה מאוד מפורשת אולי למנות פרויקטור מיוחד שיעבוד עם ראשי הרשויות, כדי לקדם את הנושא הזה.
יוסף ג'בארין: הבנתי שזה לא התקדם, ולפי מה שאת אומרת, העניין הוא שכנראה, נמשיך עוד כמה שנים לפני שניתן יהיה לחבר את הבתים האלה לחשמל, שזה מציאות קשה לקבל, זה לפחות עוד חמש-שש שנים, עם כל הסבל שקורה כרגע, שזה גם מתמשך, זה הרבה שנים.
יוסף ג'בארין: זה הקושי, השאלה אם משרד המשפטים ירצה להראות - - -
כרמית יוליס: אני מציעה שנעשה באמת בדיקה בעניין הזה, כי היום, כשיש כל כך הרבה הליכי תכנון מפורט שמתקדמים, הרבה מהם באמצעות הוותמ"ל, אבל גם בוועדות החוזיות, לכאורה בסוף מגיעה הנקודה שבה יש תכנית מפורטת מופקדת, וכמו שאתה אומר, גם אנחנו היינו מצפים ששם תהינה פניות שיבקשו להוציא את הצווים האלה ולחבר לחשמל, אפשר בהחלט לעשות בחינה של הדבר הזה, האם זה קורה, למה זה לא קורה, על מה זה נופל ואולי בסיומה של הבדיקה, בתקופה הקרובה, ולהגיד מה היו התוצרים של הדבר הזה.
יוסף ג'בארין: אני חושב שהבדיקה באמת מתבקשת וההצעה שלי היא, אפשר פשוט בהחלט לקיים ישיבה, איתנו מודר יונס, יו"ר הוועד ראשי הרשויות המקומיות, אפשר לקיים ישיבה רק בעניין הזה ולראות מהם החסמים בפועל, מדוע זה לא עבד עם נציגות משרד המשפטים, משרד האנרגיה, משרד הפנים.
כרמית יוליס: וגם מינהל התכנון.
יוסף ג'בארין: מינהל התכנון כמובן, ופשוט לייחד את הישיבה הזו לנושא הזה ולראות איפה החסמים ואיך ניתן להתקדם.
יוסף ג'בארין: וזה בשתי הרמות, הרמה הראשונה, שהמצב המשפטי כיום כשלעצמו לא מביא לשינוי ולא מביא לתוצאה של קידום החיבור, ושניים, בכלל מדוע לא לנסות לקדם פתרונות, כמו חידוש חוק הספקת החשמל.
יוסף ג'בארין: אגב, אני אשאל אותך אולי שאלה אחרונה כאן, באמת מה מונע את קידום אותו חוק?
יוסף ג'בארין: זה משהו שפעל, היה שנים יחסית טובות דו"ח המחקר של הכנסת מצביע על כ- 10,000 בתים, זה מספר חשוב של בתים, לא שקלתם המלצה לחדש, או ליזום חידוש של חוק הספקת החשמל?
יוסף ג'בארין: מדוע מה שעבד קודם, כיום לא מוצע על ידכם?
כרמית יוליס: אדוני, אני באמת אגיד לך בכנות שאת ההסדרים הספציפיים של אותה חקיקה אני לא מכירה בעיון, למיטב הבנתי, הוראת השעה הזאת פקעה כבר לפי די הרבה שנים.
יוסף ג'בארין: 2007.
כרמית יוליס: ובעצם האיזונים היום הם כן מדברים על הסנכרון עם ההליך התכנוני.