GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אנדריאס שלייכר: בהשוואה בין ארצות כשאתה מסתכל על בתי ספר מבחינת הצטיידות, אפשר לראות את סינגפור, סין, סלובניה, איחוד האמירויות, קטאר, שבדיה, להם יש אמצעים טכנולוגיים רבים בבתי הספר, אולי לא תמיד עושים בהם את השימוש הנכון, אבל לפחות הם קיימים.
אנדריאס שלייכר: אתה יכול לראות שבבתי ספר רבים בישראל אין מספיק אמצעים טכנולוגיים להוראה וכמובן, שוב, אלה בתי הספר מרקע סוציואקונומי נמוך.
אנדריאס שלייכר: ברור שבתקופת הקורונה זה נושא מאוד מאוד חשוב.
אנדריאס שלייכר: כשאתה מסתכל על הכישורים של המורים להתמודד עם הוראה באמצעים דיגיטליים, אז שוב, אתה מסתכל על מדינות כמו סין, 90% מהמורים מוכשרים, הם יודעים איך לעשות את זה, יש להם הרבה שנות ניסיון בשימוש בטכנולוגיה, כך שבתקופת הקורונה לא הייתה להם בעיה.
אנדריאס שלייכר: אם תסתכלו על ישראל, אבל שוב, אתם לא לבד, המדינה האחרונה ברשימה היא יפן, מדינת הייטק.
אנדריאס שלייכר: זה אומר שלהיות מדינה מתקדמת, להיות מדינה בעלת יכולות טכנולוגיות זה לא אומר שבתי הספר שלך יהיו מצוידים והמורים שלך יהיו מוכשרים לנושא.
אנדריאס שלייכר: אני חושב שזה משהו שאפשר להגיד על ישראל, ישראל מדינת הייטק, מאוד מתקדמת, אבל לא תמיד למורים יש את הכישורים הפדגוגיים והטכניים להוראה כזו.
אנדריאס שלייכר: זה חלק הקל של הבעיה, מה שאתה רואה פה זה בעצם הפתרון לעתיד.
אנדריאס שלייכר: האם למורים יש את האפשרות ללמוד את השימוש באמצעים טכנולוגיים?
אנדריאס שלייכר: בסינגפור לתשעה מתוך עשרה מורים יש את כישורים מקצועיים איך לעשות שימוש באמצעים הדיגיטליים, אם אתה מגיע לישראל, זה חצי.
אנדריאס שלייכר: אתה יכול להבין, שוב, שחצי מהסטודנטים באזורים המוחלשים הם כנראה עם המורים שאינם בעלי גישה לאמצעים הטכנולוגיים.
אנדריאס שלייכר: שוב, בעצם הפער לא בא מהטכנולוגיה, הפער בא מהיכולות בבתי הספר בשימוש בטכנולוגיה באופן יעיל.
אנדריאס שלייכר: ואם אני מסכם, בקורונה היינו מצפים שתלמידים ילמדו מרחוק, אבל איך המורים משתמשים בלמידה מרחוק?
אנדריאס שלייכר: אתם רואים בקוריאה או בשנחאי שהמורים התרגלו לכך, אתה יכול לראות שתשעה מתוך עשרה מורים משתמשים בטכנולוגיה ללמידה, גם עם הקולגות שלהם וגם עם אחרים.
אנדריאס שלייכר: זה לא מפתיע.
אנדריאס שלייכר: אבל בשאר המדינות רוב המורים עושים שימוש חלקי בלמידה מרחוק.
אנדריאס שלייכר: כך שזה לא רק למידה מרחוק בבתי ספר, זה גם קשור לאיך מורים מתייחסים ללמידה מרחוק, ועם המורים האלה מערכות החינוך צריכות להתקדם ולבנות את מערכות החינוך שלהם.
אנדריאס שלייכר: הפוטנציאל של הטכנולוגיה מאוד משמעותי, אתה יכול לראות בתי ספר שמסוגלים להשתמש בטכנולוגיה והם מסוגלים לייצר חוויות לימוד חדשות והלמידה יכולה להיות יותר אינטראקטיבית, יותר מהנה, חברתית, הם יכולים לייצר דרכי למידה שיאפשרו לימוד שונה לתלמידים בעלי צרכים שונים.
אנדריאס שלייכר: שוב, אתם צריכים מורים שיהיו טובים בשימוש בטכנולוגיה וצריך את התשתיות לכך.
אנדריאס שלייכר: באשר לדרכי הערכה ומבחנים.
אנדריאס שלייכר: בעבר היו את המבחנים הפשוטים שתלמידים היו צריכים לשנן חומר ולהעבירו למבחן, עכשיו הטכנולוגיה יכולה לעשות את זה הרבה יותר אינטראקטיבי.
אנדריאס שלייכר: אבל שוב, זה מצריך תשתיות, זה מצריך טכנולוגיה.
אנדריאס שלייכר: מה שאני יכול לראות זה שמדינות עושות הרבה מאמצים, נעשים מאמצים רבים להכשיר מורים, ליצור מערכת אינטרנט פעילה, לפתח פלטפורמות לימוד דיגיטליות משופרות.
אנדריאס שלייכר: זה לדעתי התמונה ברחבי העולם, הרבה עבודה נעשית בהרבה מערכות חינוך להתאים עצמן למצב.
אנדריאס שלייכר: באשר למצב הנפשי חברתי של התלמידים, אני חושב שזה משהו שאסור לנו לשכוח בתקופת הקורונה.
אנדריאס שלייכר: כן, תלמידים הפסידו לימודים, זה רציני, אבל העניין החברתי הוא לא פחות רציני.
אנדריאס שלייכר: זה בעניין של תמיכה בתלמידים, ייעוץ והקשבה לתלמידים, זה תמיכה בתלמידים שאולי הם חשופים לאלימות, זה בעניין תמיכה בתלמידים עם בעיות נפשיות, עם קשיים מנטליים.
אנדריאס שלייכר: האספקטים האלה אסור שיישכחו בתקופת הקורונה.
אנדריאס שלייכר: אבל נראה לי שעברתי את עשר הדקות שלי ואני אעצור פה ואם יש לכם שאלות אני אשמח לענות עליהן.
יוסף ג'בארין: (תרגום חופשי מהשפה האנגלית) תודה רבה, מר שלייכר, על הדברים.
יוסף ג'בארין: אני אתחיל בשאלה מה דעתך על פתיחת בתי הספר.
יוסף ג'בארין: ההחלטה לסגור את בתי הספר העלתה פה שאלה האם זה הדבר הנכון והמאוזן לעשות, מה קורה במדינות ה-OECD בתחום הזה, האם בתי הספר שם עדיין סגורים, האם יש תהליך פתיחה מחדש של בתי הספר?
יוסף ג'בארין: אם תוכל לשתף אותנו, קודם מה קורה באמת ומה דעתך על כך.
אנדריאס שלייכר: (תרגום חופשי מהשפה האנגלית) כן, בתחילת המגפה, בפברואר ובמרץ רוב המדינות סגרו את בתי הספר, בסבב השני של המגפה שמכה עכשיו במדינות רבות, ארה"ב, מדינות אירופה, באירופה לדעתי כל המדינות השאירו את מערכת החינוך פתוחה.
אנדריאס שלייכר: הם עשו זאת משלוש סיבות, דבר ראשון, לפי בדיקות בתי הספר לא היו מקור להדבקה נרחבת, במיוחד לא בכיתות הנמוכות.
אנדריאס שלייכר: לא ידענו את זה בפברואר, אנחנו יודעים את זה עכשיו.
אנדריאס שלייכר: שתיים, הרבה מדינות נתנו מקום לצרכים החברתיים, בצרפת יש בעיה עם הווירוס, ההדבקה גבוהה, אבל בתי הספר בטוחים ואין בעיה שנובעת מכך שבתי הספר פועלים.
אנדריאס שלייכר: שלוש, הבנו שיש סיכון גבוה לתלמידים להיות מחוץ לבתי הספר.
אנדריאס שלייכר: יש כמובן את הפסד למידה, הסכנה שלתלמידים מרקע סוציואקונומי נמוך אין אפשרות ללמוד מרחוק, ודבר אחרון, אם אתה סוגר בתי ספר התלמידים לא נעלמים, התלמידים נמצאים מחוץ לבתי הספר והסיכון בחוץ הוא גדול יותר מאשר אם אתה שומר אותם בסביבה בטוחה בתוך בתי הספר.
אנדריאס שלייכר: אלה הסיבות למה רוב המדינות ב-OECD השאירו את מערכת החינוך פתוחה.
אנדריאס שלייכר: חלקן לא סגרו בכלל את בתי הספר.
אנדריאס שלייכר: זה מעניין, אם אתה מסתכל על מדינות כמו איסלנד או שבדיה, הם כל הזמן פתחו את בתי הספר, הם אמרו שהם יסגרו מסעדות, סופרמרקטים וכו', אבל לא יסגרו את בתי הספר.
אנדריאס שלייכר: אני יכול לומר שהיום רוב המדינות למדו לחיות עם הווירוס, הוא לא הולך לעזוב אותנו והם משאירים את מערכת החינוך פתוחה באופן בטוח.
אנדריאס שלייכר: רצית את דעתי, אני חושב שזה הדבר הנכון לעשות אותו כי ילדים הם הכי לא פגיעים מהווירוס, גם אם חולים בו הם אינם מפתחים תסמינים, אבל הם אלה שיסבלו מהמדיניות הציבורית שאחראית לטיפול בווירוס אם יסגרו את בתי הספר.
יוסף ג'בארין: (תרגום חופשי מהשפה האנגלית) אז אני מבין שההמלצה שלך לישראל ולמוסדותיה הרשמיים להשתדל להימנע מלסגור את בתי הספר במקרה של סגר שלישי בישראל?
אנדריאס שלייכר: (תרגום חופשי מהשפה האנגלית) כן, בהחלט.
אנדריאס שלייכר: בטח יהיו מקומות ספציפיים ששם יהיה צריך לסגור את בית הספר, אם תהיה הדבקה מקומית, אבל זה צריך להיות מתוחם ומקומי.
יוסף ג'בארין: (תרגום חופשי מהשפה האנגלית) עוד שאלה, אני חייב לומר שאני מוטרד מהפערים במערכת החינוך בישראל.
יוסף ג'בארין: אחרי שראינו את התוצאות במבחן פיז"ה, אני חושב שהפעם האחרונה הייתה ב-2018, אפשר היה לראות בבהירות את הפערים בין התלמידים היהודים לתלמידים הערבים.
יוסף ג'בארין: כמו שציינת, המשבר של הקורונה בעצם חיזק את הפערים בין הקבוצות.
יוסף ג'בארין: רציתי לשמוע את דעתך על סגירת פערים באופן כללי ומה אפשר לעשות במשבר הזה כדי למנוע הרחבה של הפערים האלה.
אנדריאס שלייכר: (תרגום חופשי מהשפה האנגלית) הדבר הכי טוב במהלך הקורונה זה להשאיר את בתי הספר פתוחים עד כמה שאפשר משום שהלמידה מרחוק לא מפחיתה את הפערים וכנראה רק מגבירה אותם.
אנדריאס שלייכר: בטווח הארוך אני מאמין שנדרש שוויון במשאבים, המערכת צריכה למצוא דרכים למשוך מורים טובים למקומות הבעייתיים.
אנדריאס שלייכר: בווייטנאם לפני שש-שבע שנים המצב היה דומה למצב בישראל, פערים מאוד גדולים בין בתי ספר, מה שהם עשו זה הם שיפרו את הביצועים בבתי הספר, הם הצמידו את האנשים טובים למקומות הקשים ביותר.
אנדריאס שלייכר: אני חושב שיצירת שיתופי פעולה בין בתי ספר, יותר שיתופיות בין מורים בין בתי ספר, צריך לפתח את ההתמחות המקצועית של המורים והחלק החשוב זה משאבים.
אנדריאס שלייכר: אני חושב שהרבה מדינות יצרו מכניזם שהכסף שמועבר לבתי הספר תלוי בהיבט החברתי, אם יש לכם תלמידים מרקע סוציואקונומי נמוך הם יקבלו יותר משאבים מאשר תלמידים מרקע גבוה.
אנדריאס שלייכר: אני חושב שסוג כזה של מכניזם הזה הוא מאוד חשוב אם אתם רוצים לסגור את הפערים בהישגים.
אנדריאס שלייכר: זה קשה, אין דרך קלה לעשות את זה, וזה לא קשור ליכולת של המדינה, אתה יכול להסתכל על ארצות הברית או גרמניה ואתה תמצא שם פערים גדולים, זה עניין של רצון ומדיניות לתת משאבים בהתאם לצרכים.
יוסף ג'בארין: (תרגום חופשי מהשפה האנגלית) כשזה מגיע לתוצאות של מבחני הפיז"ה בישראל, ההשלכות הבעייתיות הן בקרב התלמידים הערבים.
יוסף ג'בארין: הערבים פה הם מיעוט מבחינה אתנית, לשונית ותרבותית, תוכל להמליץ לנו איך המדינה תוכל להתמודד עם זה ולסגור את הפערים?
אנדריאס שלייכר: (תרגום חופשי מהשפה האנגלית) אני חושב שאם אתה מסתכל על מדינות שמתמודדות עם הנושא הזה מאוד טוב, קנדה זו דוגמה טובה, ההישגים של המיעוטים שם טובים עכשיו, זה לא היה לפני 20 שנה, היום הם יותר ערניים להבדלים התרבותיים ומבינים את המגוון התרבותי בין תלמידים, מכל הבחינות.
אנדריאס שלייכר: זו נקודה חשובה, אתה לא מתמודד עם בעיה שאינך רואה, ואני חושב שהצעד הראשון הוא לראות ולהבין את הדברים האלה.
אנדריאס שלייכר: ניו זילנד גם בעבר הייתה במצב לא טוב בנושא הזה והיום הם במצב הרבה יותר טוב.
אנדריאס שלייכר: הם לא כופים סטנדרט אחיד לבתי הספר, הם פשוט נותנים לבית ספר או קבוצה מסוימת את האפשרות לייצר את הסביבה הלימודית המתאימה להם וזה הצליח להם ברמה המדינתית.
אנדריאס שלייכר: אבל זה מתחיל קודם כל בלהבין את המגוון התרבותי והשונות.
אנדריאס שלייכר: אנחנו רואים במגוון ובשונות בעיה של החברות שלנו, אבל בעצם הרבה דברים טובים מגיעים מהשונות התרבותית חברתית.
אנדריאס שלייכר: אם אתה לדוגמה נכנס לכיתה בקנדה אתה תמצא מורים שעושים פעילות רבה בהקשר להיבט התרבותי של התלמידים, אם יש לך בכיתה תלמיד מפקיסטן אתה תשתמש בחומרים שנוגעים לפקיסטן, כך שכל אחד לומד על הרקע התרבותי של החברים שלי.
אנדריאס שלייכר: זה לא קשה לעשות, אבל צריך לייצר את מודעות והכשרה מקצועית מתאימה לכך.
יוסף ג'בארין: (תרגום חופשי מהשפה האנגלית) שאלה אחרונה מניסיונך והמעקב שלך אחרי מערכות חינוך בתקופת המשבר הנוכחי, מה הטיפים שלך, ההמלצות שלך, למערכת פה בישראל להתגבר ולמזער את הנזק מהקורונה?
אנדריאס שלייכר: (תרגום חופשי מהשפה האנגלית) דבר ראשון, הדבר הכי חשוב יבוא אחרי המשבר.
אנדריאס שלייכר: אני חושב שהכלכלה נפגעה ובתי הספר נפגעים ואנחנו צריכים להזכיר לעצמנו שהתלמידים בבתי הספר היום יהיו אחראי הכלכלה בחברה שלנו מחר.
אנדריאס שלייכר: אני מקווה שמדינות יצליחו לייצר איזון נכון בין ההווה והעתיד.
אנדריאס שלייכר: אם אני מסתכל על מדינות באסיה אני לא מודאג מהם, גם בזמנים הכי קשים שלהם הם תמיד דאגו לרווחתם של הילדים, זה טבעי להם, זה העתיד של המדינה שלהם וככה הם מפתחים את המשאבים שלהם.
אנדריאס שלייכר: אני חושב שאנחנו צריכים ללמוד מכך, אני חושב שזה צריך להיות סדר העדיפויות.
אנדריאס שלייכר: זה הפחד הגדול שלי, אני חושב שנמצא את הדרך להתמודד עם המשבר, אין לי ספק בכך, אבל אני חושב שההשפעה בטווח הארוך היא רצינית יותר.
אנדריאס שלייכר: החלק השני, אנחנו צריכים להכיר בכך שיש בעיה בירידה בלימודים, כשאתה פותח מחדש את בתי הספר ואתה לא יכול לפתוח את כל הכיתות ובתי הספר אתה צריך לבחור להביא חזרה דווקא את התלמידים שסבלו יותר מהמשבר, לתת להם את ההעדפה ואת התמיכה ראשונים, זה יעזור לסגור את הפערים האלה.
אנדריאס שלייכר: כשאתה עובר ללמידה היברידית, שוב, תלמידים בכיתות הנמוכות צריכים תמיכה נפשית וחברתית מהמורים והם כנראה יהיו אלה מהקבוצות ממצב סוציואקונומי נמוך שיש להם פחות אלטרנטיבות, כך שאני חושב שהתמקדות בשוויון היא חשובה פה.
אנדריאס שלייכר: מה שאתה רואה מאוד ברור מהתוצאות של מבחני הפיז"ה, יותר שוויון במערכות החינוך תמיד משפר מערכות חינוך.
אנדריאס שלייכר: אתה לא תשיג הישגים אם לא תמצא את הדרך לגרום לכך שכל התלמידים ילמדו.
יוסף ג'בארין: (תרגום חופשי מהשפה האנגלית) תודה רבה, אני חושב שאנחנו יכולים לסיים במסקנות החזקות על העובדה שיותר שוויון בחינוך הוא הדבר הכי מקדם את החינוך.
יוסף ג'בארין: אז אני מודה לך על הזמן שהקדשת לנו והמענה לשאלות שלנו ואני אשמח מאוד להמשיך את הקשר בינינו, אז תודה, מר שלייכר.
אנדריאס שלייכר: תודה רבה.
יוסף ג'בארין: אני רוצה לעבור ישירות לנציג משרד החינוך.
יוסף ג'בארין: מר קפלן, אתה איתנו?
סם קפלן: אני אתחיל, כבוד היושב ראש.
יוסף ג'בארין: עופר יהיה איתנו?
סם קפלן: אני לא יודע, הוא היה אמור להיות בישיבה ואני הייתי אמור להצטרף ולתת עוד פרטים, אבל אני לא רואה אותו כאן ברגע זה, אני יכול לברר אם אתה מעוניין.
יוסף ג'בארין: מהוועדה מתקשרים אליו.
יוסף ג'בארין: אני מבין שאתה מנהל אגף התשתיות, אז אנחנו תשעה חודשים אל תוך המשבר תוכל לעדכן אותנו מה תמונת המצב לגבי היכולת בכלל להתחבר לאינטרנט ולמוסדות החינוך, מה תמונת המצב כיום לגבי התלמידים בישראל?
סם קפלן: אני אתייחס לשאלות שהועברו לעופר רימון לפני הישיבה שנגעו לשאלות שקשורות למה עשה משרד החינוך בנוגע לאמצעי קצה, מה קנו, מה חולק עד עכשיו, מה נשאר לחלק ומה לוח הזמנים.
סם קפלן: אני אתחיל עם תמונה מסכמת כללית ואני אענה אחר כך לשאלות.
סם קפלן: למעשה מה שנעשה פה במשרד, גובשה תוכנית לקנות אמצעי קצה לתלמידים, שר החינוך כבר דיבר על סדר גודל של להגיע ל-150,000 מחשבים ניידים.
סם קפלן: כרגע נרכשו 132,720 מחשבים והוחל בתהליך החלוקה כבר לפני יותר מחודש, לפני חמישה שבועות בערך.
סם קפלן: מה שחולק עד עכשיו זה 85,000 מתוכם שזה בערך 70%.
סם קפלן: אספנו בקשות מכל בתי הספר עוד מחודש אוגוסט, עד לתחילת ספטמבר, פנו אלינו 3,700 בתי ספר, שזה בעצם כמעט כל מערכת החינוך שיש בה כ-5,260 מוסדות, אבל רוב המוסדות במגזר החרדי מסיבות הלכתיות מעדיפים לא לעבוד עם ניידים, אלא עם טלפונים, כך שלהם נותנים פתרון אחר בצורה נפרדת, לא באמצעות מחשבים ניידים ואינטרנט, אלא באמצעות מרחבים קוליים שעל זה, אם תרצו, נוכל לדבר בהזדמנות אחרת.
סם קפלן: בכל מקרה אנחנו מחלקים היום סדר גודל שנע בין 11,000 ל-20,000 מחשבים בשבוע.
סם קפלן: מה שנשאר לחלק מהכמות שעומדת בידינו כרגע מתוך אותם 132,000 מחשבים זה סדר גודל של עוד בערך 47,000 מחשבים.
סם קפלן: בעודנו מדברים מתבצעת החלוקה, היא מתבצעת בכל רחבי הארץ כאשר יש עדיפות ליישובים המוחלשים, כשאנחנו מגיעים אליהם לפי המדד החברתי כלכלי של הלמ"ס.
סם קפלן: ההעדפה היא להגיע לבתי הספר שבהם לפי מדדי הטיפוח של בתי הספר אנחנו יודעים שיש יותר תלמידים נזקקים ולהם נותנים את העדיפות בתוך תוכנית החלוקה.
סם קפלן: הגענו כבר מתוך 3,700 בתי ספר ל-2,116.
סם קפלן: שוב, זה הולך וגדל ובסוף השבוע כבר בטח יתקרב ל-2,200.
סם קפלן: תוכנית החלוקה תגלוש לתוך ינואר, בערך עד השבוע הראשון-שני של ינואר בגלל בעיה של מלאי מחשבים שמגיעים לארץ.
סם קפלן: צריך לזכור שיש בעיה עם היבוא של המחשבים בגלל שטיסות המטען צומצמו בצורה רחבה בעיקר מהמזרח הרחוק.
סם קפלן: אם אנחנו מסתכלים על חתך של הרשויות המקומיות במדינת ישראל אז אנחנו מדברים על, אם כל המדינה היא 252 או 254 רשויות אנחנו כבר הגענו ל-144, שזה כמעט שני שליש, זה יותר מחצי, נשאר לנו עוד להגיע ל-112 רשויות.
סם קפלן: זו התוכנית כאשר אני רוצה להתייחס, ברשותך, כבוד היושב ראש, לעוד שני דברים חשובים נוספים שכדאי וחשוב שאני אגיד בשלב הראשון ממש.
סם קפלן: ראשית, כמו ששר החינוך אמר, יש כוונה להשלים את כמות המחשבים עד ל-150,000 שזה לפי הצורך שנראה, גם לזה אני אתייחס, שזה סדר גודל של רכישה של עוד כ-17,000-15,000 מחשבים כפי שיידרש, לפי הביקוש שנמצא לנכון.
סם קפלן: יש לנו כוונה לאסוף עוד בקשות החל משבוע הבא, אנחנו עובדים על זה יחד עם מנכ"ל משרד החינוך בימים אלה ממש, במהלך השבוע.
סם קפלן: בהתאם לצביר הבקשות שנקבל מבתי ספר, מרשויות, מבעלויות של בתי ספר, אנחנו נתכנן את המהלך הזה בדצמבר מתוך מגמה להצמיד את הרכש והתוספתי למה שכבר הוזמן.
סם קפלן: דבר חשוב נוסף שמתבצע פה במשרד שלנו על ידי חבריי מהמינהל הפדגוגי הוא פתיחה של שולחן עגול עם העמותות והגורמים במגזר השלישי והמגזר הציבורי שעובדים על השלמה וחלוקה של אמצעי קצה, מחשבים ניידים וטאבלטים.
סם קפלן: אנחנו, משרד החינוך, מתעסקים רק במחשבים ניידים, זה נראה לנו הפתרון הנכון יותר לתלמידים בגלל שהמסכים יותר גדולים ויש מקלדת.
סם קפלן: אם עובדים הרבה עם מחשב טאבלט הוא אמצעי קצת בעייתי.
סם קפלן: את הרכש עשינו מהמכרזים המרכזיים של משרד האוצר, של מינהל הרכש.
סם קפלן: ביום חמישי נתחיל לתאם את הפעולות שלנו או לפחות לראות איך זה מסתנכרן, כי אני חייב לציין שיש לא מעט עמותות, לפחות חמש, אפילו עשרה גורמים שהבולטים ביניהם הם קודם כל חברינו במפעל הפיס שממחשבים את מערכת החינוך באמצעות רשויות מקומיות לאורך עשרות שנים והם כבר הקצו לרשויות מקומיות 14,000 טאבלטים בנוסף למחשבים שמשרד החינוך מחלק.
סם קפלן: את הפעולה הזאת מפעל הפיס עשה בצמוד ובתיאום עם המהלכים שאנחנו תכננו.
סם קפלן: גורמים נוספים שחשוב מאוד לציין, כי הם בהיקפים אפילו יותר גדולים, זה עמותת 'מחשב לכל ילד', שבשנה הקרובה תחלק בין 40,000 ל-50,000 מחשבים ניידים.
סם קפלן: העמותה עובדת בעיקר מול משקי בית עם לשכות הרווחה ביישובים על פי מיפוי שהם עושים עם הרשויות המקומיות.
סם קפלן: עמותה נוספת שמתחברת אלינו בימים האלה ממש זה אותה עמותה של גב' שרי אריסון שלמיטב ידיעתי מתכוונת לחלק עוד 24,000 טאבלטים, 12,000 לדבריהם כבר חולקו, כשהכוונה, התוכנית והמגמה שכל המהלכים האלה שאנחנו רואים שאנחנו כבר עוברים מזמן את 200,000 המחשבים הניידים לתלמידים שיחולקו בצורה המיטבית האופטימלית.
סם קפלן: לפי הבקשות שאנחנו נאסוף במהלך השבוע הבא ולאורך השבועות של חודש דצמבר אנחנו נוכל לתכנן טוב יותר ולדעת מה עוד חסר.
סם קפלן: קשה מאוד לדעת מה חסר כי ההגדרות הן לפעמים סובייקטיביות, לא ברורות.
סם קפלן: אנחנו נשענים על מדדים ברורים, אבל כל אחד מגדיר את הנושא אחרת והכוונה היא לעבוד, כמו שאמרתי, גם מול בתי הספר עם עוד בקשות שאנחנו נאסוף וגם יחד עם כל המגזר השלישי, שכמו שאתם יכולים לשמוע מהמעט שאמרתי, עובד בהיקף די רחב.
סם קפלן: אני אעצור כאן, אדוני היושב ראש, אני חושב שדיברתי מספיק.
יוסף ג'בארין: מה קורה בנושא של תקשוב בתי הספר?
סם קפלן: תודה שאתה שואל, אדוני, זה במקביל, כי אני באמת התמקדתי בתלמידים.
סם קפלן: במקביל למהלך של טיפול בתלמידים שידם אינה משגת באמצעות ודרך בתי הספר אנחנו הקצינו מאות מיליונים, סדר גודל של יותר מ-400 מיליון שקל, למחשוב בתי הספר כשעבדנו בשתי פאזות.
סם קפלן: פאזה אחת מול בתי הספר שכבר היו בתוכניות המחשוב שהמשרד הפעיל, אנחנו מדברים על 1,900 בתי ספר, 200 שטיפלנו בהם עוד לפני הקורונה, ועוד 1,700 בתי ספר שעכשיו מצטיידים, קיבלו כבר בספטמבר, לפני חודשיים וחצי, תקציב לשדרוג ועדכון ציוד.
סם קפלן: במקביל ובנוסף צירפנו עוד מעל 2,200 בתי ספר לתוכנית התקשוב הקיימת כך שאנחנו למעשה עומדים מול כמעט 4,150 בתי ספר ממוחשבים.
סם קפלן: ובאותה הפנייה לבתי הספר שדיברתי על אמצעי הקצה בשבוע הבא אנחנו מתכוונים לאלה שלא ניגשו בזמן, אלה שפספסו, אלה שלא הגישו נכון את הבקשות לעוד סדר גודל של 300-200 בתי ספר ומרכזי לימוד אחרים, ניתן להם הזדמנות שנייה להשלים את המהלך והתוכנית היא לצרף גם אותם.
סם קפלן: הכוונה היא שמבחינת בתי הספר כולם יצוידו וישתלבו עד סוף שנת הלימודים בתהליך.
סם קפלן: חשוב פה, אדוני היושב ראש, להבין שהתהליכים האלה עם בתי הספר הם יותר איטיים כי צריך להרכיב תוכנית הצטיידות, צריך לפנות לספקים, יש בעיה של מלאים.
סם קפלן: התהליך הזה, מהניסיון של כל עשר השנים האחרונות ויותר, לוקח בדרך כלל מספר חודשים, זה מצד אחד, אבל מצד שני חשוב לציין שרוב בתי הספר כבר עובדים איתנו, הם בתוך התהליך ולמעשה מה שעושים זה השלמות ועדכון ציוד.
סם קפלן: זהו, עד כאן הסקירה הכללית, אדוני.
יוסף ג'בארין: אז אני מבין שהיעד שלכם שתוך חודש, פחות או יותר, תתבצע חלוקה בעצם מלאה של ה-150,000.
יוסף ג'בארין: עד אמצע ינואר?
סם קפלן: אני הייתי אומר שזה ייקח לפחות חודש וחצי ואולי חודשיים כי אנחנו היום ב-1 בדצמבר, אמצע ינואר זה עוד חודש וחצי, הייתי מוסיף עוד מעט זמן.
סם קפלן: לכן הייתי נצמד לתאריך שקבע שר החינוך, שר החינוך דיבר על לגמור 50% מהתוכנית, לפחות בקטע של אמצעי הקצה אנחנו רואים שאנחנו לפי התוכנית והנתונים כרגע הרבה יותר מזה.
סם קפלן: אבל, שוב, המשרד עושה את כל המאמצים לפעול במהירות המרבית, אנחנו מודעים לצרכים, מודעים למצב, מודעים לכך שיש היום כבר חזרה לבתי ספר, מצד אחד חוזרים, מצד שני יכול להיות שיהיו מגבלות בהמשך הדרך, נקווה שלא, אבל אנחנו מהצד שלנו יחד עם חברות המחשבים מנסים להאיץ ולספק את הציוד כמה שאפשר יותר מהר.
יוסף ג'בארין: אמרת שהערכת המשרד היום שבנוסף ל-150,000 מהמגזר השלישי הציפייה שיותר מ-50,000 מחשבים יחולקו?
סם קפלן: המשרד מתכנן להגיע, לפי הבקשות ולפי הביקוש שנקבל בשבועות הקרובים, ל-150,000 מחשבים, זה המספר, אדוני, שציין שר החינוך.
סם קפלן: אני חוזר, זו התוכנית המשרדית והיא לא השתנתה.
סם קפלן: מה שעוד אמרתי זה שרואים שמפעל הפיס ועמותות יגיעו במהלך השנה הקרובה לעוד עשרות אלפי מחשבים, יותר נכון בעיקר טאבלטים נוספים, אני הייתי מעז ואומר לפחות עוד 50,000.
סם קפלן: אני מדבר מאוד מאוד צנוע.
יוסף ג'בארין: האם יש סנכרון מבחינת הצרכים והמידע שיש למשרד החינוך על הצרכים עם המגזר השלישי?
סם קפלן: אז אמרתי ואני אחזור, עם מפעל הפיס הסנכרון מלא, התוכנית שהם עשו ושלחו במהלך השבוע תואמה איתנו והיא באמת צמודה למה שחולק כבר לבתי הספר ויחולק במהלך החודש וחצי הקרובים.
סם קפלן: עם העמותות כבר יצאנו לדרך, ביום חמישי נעשה את זה בצורה יותר צמודה, הדוקה ומתואמת, על מנת שנביא לאותה אופטימיזציה שעליה דיברנו קודם, שהציוד באמת יגיע לבתי הספר, למשפחות ולילדים שצריכים את האמצעים ואת המכשירים יותר מאחרים.
יוסף ג'בארין: אני הבנתי מהשר שלגבי מחשבים שיגיעו לתלמידים הערבים אלה יהיו מחשבים שיכללו גם את השפה הערבית, זה שלוש שפות, ערבית, עברית, אנגלית.
יוסף ג'בארין: מתוך ה-132,000 מחשבים שהגיעו ובתהליכי חלוקה כמה מהם מיועדים לתלמידים ערבים?
סם קפלן: המספר הוא בערך שליש, שליש ממה שיש היום, ואפילו מעט יותר מה-150,000.
סם קפלן: לפי הנתונים שאני קיבלתי אתמול אנחנו נהיה בסדר גודל, אני מדבר על התוכניות כולל ההרחבה, ננוע בין 60,000-50,000 מחשבים.
סם קפלן: אם אנחנו מדברים באחוזים אנחנו מדברים פה על לפחות 35%-33% ויותר כאשר תלמידי המגזר דוברי הערבית הוא סדר גודל של 22% מאוכלוסיית התלמידים.
סם קפלן: אבל, שוב, אנחנו הולכים לפי הבקשות ולפי הקריטריונים שהם בעצם מובילים ומוליכים אותנו לגבי ההקצאה.
יוסף ג'בארין: שאלה אחרונה, בדיונים בוועדה התגלה פער מאוד משמעותי בין הצרכים בפועל של תלמידים שאין להם אמצעי קצה, אני חושב שהוזכר המספר של 375,000 עד 400,000 תלמידים, לבין המספרים שהיו למשרד החינוך שדיברו על 140,000-130,000.
יוסף ג'בארין: אני מבין שגם בהתחשב אולי באמצעי הקצה שיחולקו על ידי המגזר השלישי ועמותות אפשר להבין מדבריך שאולי נגיע ל-200,000, זה אומר שלפי הנתונים שיש לנו עדיין יהיו לפחות עשרות אלפי תלמידים, אפשר אפילו להגיד שיישארו כ-200,000 תלמידים, שאין להם אמצעי קצה.
יוסף ג'בארין: השאלה אם משרד החינוך בוחן את הנושא הזה, בודק אותו.
יוסף ג'בארין: אני גם אומר לך מהניסיון האישי שלי, אני נחשפתי לנתונים של כמה רשויות שדיווחו על מחסור מסוים, אבל מבחינת ההקצאה שהם קיבלו זה הגיע לפעמים ל-50% או 40% מהדיווח שיש להם על מחסור בפועל במוסדות החינוך.
יוסף ג'בארין: האם משרד החינוך עושה משהו לגבי הפער הזה שלא נלקח בחשבון מלכתחילה?
סם קפלן: אדוני, אני יכול להתייחס למה שאני מכיר ויודע וזה לאותו מתווה ולאותה תוכנית ששר החינוך הכריז.
סם קפלן: אני גם אצרף לזה את מה שאמרתי בדבריי הקודמים, אנחנו פותחים את התוכנה, את המערכת שדרכה אנחנו פונים לבתי הספר, הרשויות והבעלויות של בתי הספר לקבל בקשות נוספות, דרך הבקשות האלה נלמד את הנושא.
סם קפלן: גם מי שירצה יוכל גם לפנות ולבקש.
סם קפלן: אני בעצמי קיבלתי כמה בקשות כאלה.
סם קפלן: אנחנו נעבד את החומר, נעשה את החישוב המתאים ובהתאם יחליטו שר החינוך והמנכ"ל איך להתמודד עם זה.
סם קפלן: כרגע מה שאני יכול להתייחס זה לאותם מספרים שאני מכיר ואותם ציינתי ולפי מה שנאסוף בשטח תוך כדי החלוקה אנחנו גם עוברים וממפים מה יש בבתי הספר, מה צריך ומה חסר.
סם קפלן: כל המהלכים האלה יהיו הבסיס והתשתית להתמודדות ותכנון של המשך הדרך.
סם קפלן: זה מה שאני יכול לענות כרגע, אדוני.
יוסף ג'בארין: כן, הבנתי.
יוסף ג'בארין: אז לגבי הנתונים שגם התבקשו על ידי הוועדה אתה מעביר אלינו בכתב כדי שיהיו גם אצלנו?
סם קפלן: כן, בהחלט, בשמחה רבה, אין שום בעיה.
יוסף ג'בארין: בשעה הקרובה?
סם קפלן: כן.
סם קפלן: התכנון היה שד"ר עופר רימון – דרך המשרד של עופר אני אשלח את כל מה שיש לנו, אין בעיה.
יוסף ג'בארין: משרד התקשורת, איתן כסיף, סמנכ"ל בכיר, מנהל מינהל פיקוח ואכיפה.
איתן כסיף: שלום.
איתן כסיף: קודם כל אני אתחיל דווקא ממה שידידנו מה-OECD תיאר שזה נתונים שכאזרח מטרידים אותי, שהפערים הסוציואקונומיים מתבטאים בפערי חינוך, אז תפקידנו במשרד התקשורת, ואני אמרתי את זה, אדוני, בישיבה שהייתה לנו על מזרח ירושלים, אני לא יכול לצמצם פערים סוציואקונומיים, כן חובתנו לצמצם פערים שתקשורת יכולה לפתור אותם, דהיינו תלמיד באבו קרינאת במגזר הבדואי או תלמיד במזרח ירושלים או תלמיד במגזר החרדי או בכפר הגליל צריך להיות נגיש לאינטרנט בדיוק כמו הילדים שלי שלומדים בתל אביב או תלמידים במערב ירושלים ואנחנו עובדים על זה.
איתן כסיף: כמו שאמרתי בדיון על מזרח ירושלים, לצערי אין לנו את מלוא המידע על הפערים ולכן אני מצפה שכשיש תלונות יפנו למשרד ואכן אנחנו מקבלים תלונות ואנחנו מטפלים בהן במלוא הנחישות כשאנחנו מגלים שביישוב מסוים אין נגישות לאינטרנט.
איתן כסיף: אני לא יכול לפתור את בעיית המחשבים, זה משרד החינוך, אבל ברגע שלתלמידים יש מחשבים או טאבלטים או סמרטפונים אז חובתנו שיגיע אליהם שירות אינטרנט.
איתן כסיף: חברות בזק והוט, ואני מדגיש במיוחד את הוט, כי יש נטייה לחשוב שרק בזק חייבת להגיע לכל מקום, אז גם הוט חייבת להגיע לכל אחד מהיישובים שלדוגמה ציינתי.
איתן כסיף: בישיבה על מזרח ירושלים אני ציינתי את מספר הטלפון של הוט שאליו אפשר להתקשר לקבל שירות ביישובים שלא מצורפים.
איתן כסיף: אני גם, אדוני, אם זכור לך, נתתי גם מספר של קו שלנו, של משרד התקשורת, לפניות לאוכלוסייה דוברת הערבית לאלה שלא יכולים לפנות אלינו בעברית כי אנחנו מחויבים לטפל בנחישות בתלונות של כל תושב כזה.
איתן כסיף: אז כל תלונה שתגיע אלינו על חוסר שירות בכל אחד מהיישובים ברשימה הסוציואקונומית ממעמד נמוך אנחנו נטפל במלוא הנחישות.
איתן כסיף: במקביל אנחנו עובדים על כלים ממוחשבים שלנו כדי שעוד לפני שיפנו אלינו אנחנו נדע איפה יש פערים, יהיה לנו מפות GIS שבהן נוכל לראות מה שנקרא אזורים אדומים, אזורים שבהם התלמידים או בכלל התושבים לא מקבלים שירותים כדי שנוכל לפעול עוד לפני שמתלוננים.
איתן כסיף: אבל נכון להיום אני צריך שיתלוננו כדי שנפעל.
איתן כסיף: מלבד התלמידים במגזרים הערבי והבדואי, שאנחנו יודעים שסובלים מחוסר קליטה ואנחנו עובדים על זה, אז יש גם את המגזר החרדי שקודמי ממשרד החינוך ציין שיש שם פער בגלל שהם לא רוצים, כמו הילדים שלי והילדים האחרים, ללמוד בזום שדורש אינטרנט, אז שם כן משרד התקשורת סייע במכרזים לטלפונים מה שנקרא כשרים, יש שם פער כי הטלפונים מהדור הישן לא יכולים בו זמנית להוציא עשרות אלפי שיחות לקווי הלימוד, לכן סייענו שם במכרזים לטלפונים שאמנם עדיין כשרים, אבל פועלים בדור רביעי כך שיוכלו בו זמנית עשרות אלפי תלמידים מבני ברק או מביתר עלית לשמוע את השיעורים שלהם בו זמנית.
איתן כסיף: אז גם שם אנחנו על זה ומנסים לסייע.
איתן כסיף: ולסיכום, מוזמנים לפנות אלינו כל המגזרים כדי שנוכל לסייע בצמצום הפערים.
יוסף ג'בארין: איתן, כמובן אני מבין את הצורך לפנות אליכם, מצד שני אני חושב שדווקא בצל המשבר והצורך הדחוף בתשתיות שמתאימות, זה חינוך, אבל זה גם עבודה ואני מקבל תלונות לא רק של תלמידים, גם אנשים שעובדים, שמערכת הזום נופלת והיא לא עומדת פשוט במשימה.
יוסף ג'בארין: הרי יש מיפוי, גם ראיתי מסמך של מרכז המחקר של הכנסת שנעשה פה שמציג איפה קיימות בעיות.