GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
איציק שמולי: אם היינו בנסיבות פוליטיות אחרות, חברת הכנסת שאשא ביטון, והיינו בתוך דיון תקציבי, היינו נכנסים עכשיו לשנת תקציב 2021 ואני הייתי מניח את התקנות האלה על שולחן הכנסת ולא הייתי מביא מקור תקציבי, הייתי מקבל באהבה את הביקורת שלך.
איציק שמולי: כי היה דיון תקציבי בתוך הממשלה, ובצדק היית יכולה לבוא אלי ולהגיד: היה לך דיון תקציבי, אתה אומר שזה חשוב לך ולא תקצבת את זה באחד מסדרי העדיפויות הגבוהים במשרד שלך.
איציק שמולי: אבל לא היה עד היום דיון תקציבי אחד על שנת 2021.
איציק שמולי: אז על מה אנחנו מדברים?
קארין אלהרר: אז מה עשיתם בהתייעצויות האלה?
יפעת שאשא ביטון: אני חייבת לצאת, כי יש לי דיון ועדה, אבל אני מוכרחה להגיד משהו.
יפעת שאשא ביטון: קודם כל, אני שמחה שיש כנסת, כי הכנסת הביאה את החוק הזה, ועכשיו גם רוצים שהכנסת תביא את התקציב ותכפה על הממשלה.
יפעת שאשא ביטון: זאת אומרת, הממשלה היא מחוץ לתחום.
יוסף ג'בארין: ועוד בראשות הרשימה המשותפת הוועדה הזאת.
יפעת שאשא ביטון: דבר שני, אתם כבר כמה חודשים יושבים כאן, ותקציב לא מתחילים להכין עכשיו.
יפעת שאשא ביטון: כי אם היינו צריכים להעביר אותו בסוף דצמבר, או לחילופין באוגוסט, כבר היה צריך להיות תקציב מוכן.
יפעת שאשא ביטון: איפה הסעיף התקציבי?
איציק שמולי: אבל אין תקציב מדינה, על מה את מדברת, יפעת?
איציק שמולי: כשהוקמה הממשלה נעשה דיון תקציבי יחד עם האוצר, גם בזרוע העבודה וגם בזרוע הרווחה.
איציק שמולי: מה השאלה בכלל?
קארין אלהרר: מה הייתה הדרישה התקציבית לתקנות?
יוסף ג'בארין: סעיף התקינה היה 400 מיליון.
יוסף ג'בארין: ולכן לוועדה יש הדרך להגיד: לא תקצבתם, אין לנו מה לעשות, לא נאשר.
יוסף ג'בארין: או לחפש דרך בכל זאת להתקדם.
יוסף ג'בארין: אני הצעתי לחפש דרך בכל זאת להתקדם.
איציק דניאל: ברשותך, אדוני היושב-ראש, אני אתייחס.
איציק דניאל: נאמרו פה הרבה מאוד דברים ואני אתייחס בקצרה לכל נושא ונושא.
איציק דניאל: קודם כל, סוגיית הנתונים שהוצגה פה על ידי השר.
איציק דניאל: יש הבדיחה הידועה שאדם טבע למוות בבריכה בגובה מטר וחצי בממוצע.
איציק דניאל: ממוצע זה מספר יפה, וכמובן יש מעל הממוצע ויש מתחת לממוצע.
איציק דניאל: וכמו שחברי הכנסת ביקשו להגיד כמה אחוז מתוך המעונות הם מעל אותו הרף שרוצים לקבוע, וזה מה שקובע.
איציק דניאל: זה שהממוצע הוא נמוך זה מעולה, כי יכול להיות שיש מסגרות של 1 ל-3 ו-1 ל-2 שמורידות את הממוצע.
איציק שמולי: אין להם נתונים בכלל.
איציק שמולי: העמדה הראשונית שלהם הייתה לא לעשות שום שינוי בשנתיים-שלוש הקרובות אלא רק לאסוף נתונים.
איציק שמולי: הם ניסו לסכל את התקנות האלו לאורך כל הדרך.
איציק שמולי: מה, זה לא ברור לכם?
איציק שמולי: ובאים לפה לוועדה, עושים לנו בלגאן שלם.
איציק שמולי: מוליכים שולל את חברי הכנסת עם כל מיני איומים, והם מגיעים לתוצאה אבסורדית שהכנסת לא מתייצבת בצד של הילדים.
איציק שמולי: זה דבר מוטרף לחלוטין מה שקורה פה, בגלל איזה מסע של איומים והפחדות.
איציק דניאל: ברשותך, השר, אני אציג את העמדה שלנו בעצמנו.
איציק דניאל: נאמרו פה הרבה מאוד דברים מאוד קשים, ואני לא רוצה לפתוח את כל הסוגיות.
איציק דניאל: אבל יש פה סוגיות שאני חייב להתייחס אליהן.
איציק דניאל: לגבי הנתונים, כמו שהשר בעצמו אמר, הנתונים שהיו קיימים לזרוע העבודה עד שהם התחילו את הפיקוח אלה נתונים שמשרד האוצר יצר אותם.
איציק דניאל: משרד האוצר הוא זה שהחליט לבוא ולעשות מענק סקטוריאלי כמו שחברי הכנסת מכירים פה למעונות הפרטיים, וכתנאי לקבלת המענק דרשנו את מספרי הילדים.
איציק דניאל: משרד העבודה והרווחה דורש אישור ראשוני יותר משנה מהמסגרות, אבל משום מה כשהוא דורש את האישור הראשוני, משרד העבודה בפיקוח שלו לא ביקש מאף מעון לציין את מספר הילדים ומספר המטפלות.
איציק דניאל: מדוע?
יוסף ג'בארין: אני אישית חושב שזאת טעות.
יוסף ג'בארין: אני חושב שההליך הזה צריך היה לכלול את מספר הילדים.
איציק דניאל: מצוין.
איציק דניאל: משרד העבודה הוא זה שביקש אישור ראשוני ונמנע מלבקש מהמסגרות את מספר הילדים ומספר המטפלות כדי להימנע מהמידע.
איציק דניאל: היה יכול להיות לו היום נתון על כל 3,500 המסגרות שביקשו אישור ראשוני, והוא בצד שהוא עשה לא אסף את הנתונים האלה.
איציק דניאל: אז הנתונים שקיימים הם נתונים שמשרד האוצר סייע למשרד העבודה לקבל.
איציק דניאל: גם הנתונים האלה וגם הנתונים על הפיקוח שנעשה במשרד העבודה הם נתונים חלקיים.
איציק דניאל: עשינו פה דיון שלם, אני מזכיר לחברי הכנסת, על הנתונים, מה המקור שלהם, מה האזורים שלהם.
איציק דניאל: מנתונים שאנחנו קיבלנו אנחנו יודעים את זה.
איציק דניאל: דווקא המסגרות החזקות הן אלה שהעבירו את הנתונים, הן אלה שהעבירו את האישור הראשוני, הן אלה שניגשו למענק.
איציק דניאל: היה פה נציג מהחברה הערבית ואמר את זה בצורה ברורה, כמה עשרות בקשות בודדות הוגשו מהחברה הערבית.
איציק דניאל: וזה שאנחנו עכשיו הולכים לקבוע תקנות, השר פה ציין כמה אנחנו מזלזלים בגיל הרך וכמה לא חשוב לנו, זה לחלוטין לא נכון.
איציק דניאל: חשוב לנו מאוד שיהיו לילדים האלה מסגרות.
קארין אלהרר: אף אחד לא מזלזל, כולם נחמדים ולא נעשה כלום.
איציק דניאל: אם כתוצאה מהתקנות האלה והרצון לבוא ולעשות טוב נעשה רע, ומעונות לא ייכנסו בכלל תחת הרישום, ואנחנו יודעים היום שיש ירידה משמעותית והמסגרות החלשות לא מגישות את האישור הראשוני, ואם כתוצאה מהתקנות הן עוד יותר לא יעשו את זה, ואם כתוצאה מהתקנות ילדים יצאו מהמסגרות, מה השגנו בזה?
איציק דניאל: לבוא ולהגיד שבאנו לעשות טוב ויצא רע?
איציק דניאל: צריך לחשוב על כל ההשלכות, ואני חושב שהדיון שנעשה פה בוועדה הוא דיון חשוב ויורדים לשורש העניין, למסגרות, למעונות הפרטיים הקטנים והגדולים, החלשים והחזקים.
איציק שמולי: תהיה הגון ותגיד איזו מלחמה עקובה מדם אתם ניהלתם נגדי על הסיפור של הבינוי של המעונות.
איציק שמולי: מה אתה מגלגל לי פה עיניים לשמים?
איציק שמולי: בחייך, עכשיו אכפת לך מזה שילדים ייפלטו ממעונות הסמל?
איציק שמולי: תגידו איזו מלחמה הייתה לנו.
איציק שמולי: הנה, מוטי אלישע פה, הוא גם יגיד איזו מלחמה הייתה.
איציק שמולי: הרי כל שנה יש לכם חלום לייבש את מפעל המעונות המסובסדים במדינת ישראל.
איציק דניאל: מי ששם דגש משמעותי על הבינוי במעונות היום זה משרד האוצר, ולא נפרט אילו צעדים אנחנו הצענו לשפר שנדחו על ידי המשרד שלך.
איציק שמולי: אם זה כל כך חשוב לך, למה היינו צריכים להוציא את הנשמה כדי לקבל מכם 200 מיליון שקל מסכנים כדי לבנות מעונות?
איציק שמולי: ב-2021 לך תדע מי יהיה השר, כל שר רווחה שלא יהיה, תתחייב פה עכשיו ותחתום 500 מיליון.
איציק דניאל: לאורך ארבע השנים האחרונות שמנו 350 מיליון שקל כל שנה.
איציק שמולי: נכון, בגלל חיים כץ, לא בגללך.
איציק שמולי: אתה התנגדת.
איציק דניאל: אני חושב שחברי הוועדה פה כולם יכולים להגיד לך מה העמדה של משרד האוצר בהקשר הזה של בינוי מעונות יום.
איציק דניאל: ברשותך, היושב-ראש, עוד שתי נקודות חשובות.
איציק דניאל: השר הלך, הוא זה שהעלה פה את הטענות וחשוב שהוא ישמע.
איציק דניאל: אבל אתייחס לסוגיית התקצוב.
איציק דניאל: כמו שנאמר פה גם על ידי חברת הכנסת שאשא ביטון, בסוף בסוגיית התקצוב יש אירוע שמכנס את התקציב, וזה תקציב המדינה.
איציק דניאל: שר העבודה והרווחה בעצם חולש על תקציב של כמה עשרות מיליארדים ויכול לעשות את התעדוף בתוך המשרד שלו.
קארין אלהרר: ממי הוא ייקח, מהנכים?
קארין אלהרר: תהיה רציני.
איציק דניאל: בסופו של דבר, כמו שאמרת, לא מדובר על עלויות כאלה משמעותיות ועל עלויות גדולות.
איציק דניאל: אני שוב אומר, אני קצת מרגיש פה כאילו אנחנו נלחמים בהצעות חוק פרטיות שלפעמים עולות ומציגים את העלות התקציבית.
איציק דניאל: בסוף תקציב זה עניין של סדר עדיפויות.
איציק דניאל: כולנו רוצים לעשות טוב.
איציק דניאל: יש בריאות, רווחה, חינוך, יש המון סוגיות וכולם רוצים לתת תקציב לכל המקומות.
איציק דניאל: בסוף זה עניין של סדר עדיפויות.
איציק דניאל: כמו שציינו פה חברי הכנסת, סדר העדיפויות נקבע על ידי הממשלה.
איציק דניאל: יושב פה שר בממשלה וראוי שייתן את הדעת על סדר העדיפויות, בין אם במשרד שלו ובין אם בכל הדברים.
איציק דניאל: אני לא רוצה להיכנס פה עכשיו לדיון הפוליטי ובחירות, וכל אחד פה מטיח האשמות בשני.
איציק דניאל: אני רק יכול להגיד שאנחנו עושים פה יחד עם גורמי המקצוע במשרד העבודה והרווחה עבודה מאוד מאוד יסודית על התנות האלה, וניתחנו את המשמעויות.
איציק דניאל: הצפנו לאורך כל הדרך את המשמעויות על ההורים ואת הנטל שצפוי לעלות, וחשוב שזה יבוא פה לידי ביטוי, בין אם בדיונים בוועדה ובין אם בדיונים בקבלת החלטות במשרד העבודה והרווחה.
יוסף ג'בארין: כפי שאתם מתרשמים, חזרנו קצת אחורה בדיון הזה לפתיחת הדיון.
יוסף ג'בארין: כרגע לא נוכל להעמיק שוב בסוגיה הזאת.
יוסף ג'בארין: הבענו את אכזבתנו כבר בתחילת הדיון מכך שלתקנות אין הבטחה תקציבית כדי ליישמן, לפחות לא בעניין התקינה המשופרת שמוצעת, ולכן פתחתי את הדיון ואמרתי, יש לנו שתי אלטרנטיבות.
יוסף ג'בארין: או לזרוק את התקנות ולהגיד שבלי תקציבים אין לנו מה לעשות, או לנסות להתקדם במה שאפשר.
יוסף ג'בארין: בינתיים התקדמנו.
יוסף ג'בארין: הסוגיה של התקינה עדיין משוכה שלא עברנו אותה.
יוסף ג'בארין: אני מקווה שכשנחזור לזה אחרי שנשלים את כל הקריאה נוכל בכל זאת לעשות משהו בנדון.
יוסף ג'בארין: בינתיים, כבוד השר, שני דברים.
יוסף ג'בארין: לגבי האוצר, ביקשתי נתונים כבר הבוקר מאיציק, ואני מקווה כשנחזור תציג אותם לגבי תוכניות לבניית מעונות יום לפחות בשנתיים-שלוש הקרובות, והתקצוב שיש שם.
יוסף ג'בארין: והנושא השני, אם יש נתונים במשרד העבודה והרווחה לגבי אותו ממוצע, האם נוכל לראות גם לגבי פילוח של המעמד הסוציואקונומי.
יוסף ג'בארין: זה אולי יסייע לנו להכיר את כלל התמונה.
יוסף ג'בארין: בכל מקרה נחזור להתכנס לנושא הזה כשנבוא להצבעות, אם יהיו הצבעות.
יוסף ג'בארין: ואני מציע בינתיים להתקדם בהקראה ואז למקד את הסוגיות שבמחלוקת לקראת סוף הישיבה הממושכת והפתוחה כרגע.
יוסף ג'בארין: כבוד השר, תודה רבה.
יוסף ג'בארין: אנחנו קיווינו לקבל תוצאה מוגמרת.
יוסף ג'בארין: אני מבין את הקושי שנוצר, הבעת והסברת מנקודת המבט שלכם במשרד בעניין הזה.
יוסף ג'בארין: כמובן, הנטייה הראשונית שלנו הייתה בהחלט לתמוך בזה, לאשר את זה, אבל כשגילינו שאין לזה תמיכה תקציבית, מכאן בא ההיסוס כדי לא לגלגל את זה, דווקא לא בתקופה הזאת, על כתפי ההורים.
יוסף ג'בארין: לכן זה מה שגרם לנו לחכות עם הסעיף הזה, ואנחנו נתכנס לסעיף הזה מאוחר יותר בדיון היום.
איציק שמולי: אני אחזור.
קארין אלהרר: ההקראה של הנוסח שאנחנו מתעתדים לשמוע היא הקראה של נוסח באיזו עלות תקציבית?
יוסף ג'בארין: היה לנו דיון פתוח בכל הסעיפים שהיו במחלוקת.
יוסף ג'בארין: עכשיו אנחנו מתקדמים להקראת הפרק האחרון, שם התקציבים זה לא נושא מרכזי, למרות חשיבות הנושא.
יוסף ג'בארין: אני מקווה שזה לא ייקח יותר משעה.
שמרית גיטלין שקד: ייקח.
יוסף ג'בארין: כשנתכנס לסיכום והצבעות, אני מניח שאני אציג כמה נוסחים, חלקם יהיו עם עלות תקציבית גבוהה יותר בוודאי, ואז חברי הוועדה יכריעו.
יוסף ג'בארין: אני אביא יותר מנוסח אחד.
יוסף ג'בארין: אני כבר אומר שאחד הנוסחים שנצטרך להצביע עליהם זה הנוסח שמוצע על ידי המשרד ונוסחים אלטרנטיביים שהם עם פחות עלויות, ואתם תכריעו.
שבח שטרן: לגבי נושא של הדרכות והכשרות, האם יש התחייבות של האוצר למימון לפחות לשלוש שנים הקרובות?
יוסף ג'בארין: נראה לי שזה הכיוון.
שבח שטרן: כדי להבטיח את זה, אנחנו צריכים שהתקנות האלה ידרשו חידוש כל שנה, בכפוף לזה שיש אישור תקציבי.
יוסף ג'בארין: אם לפרוטוקול יבטיחו תקצוב למה שאנחנו מצביעים עליו לשנתיים, לא נוכל להציע תקציב לעוד עשר שנים.
אופיר כץ: זה לא מספיק שזה יהיה לפרוטוקול.
אופיר כץ: אנחנו יכולים למצוא את עצמנו עוד שנה קמים ופתאום ההורים משלמים 700-600 שקל לילד לחודש.
שבח שטרן: שבתקנות ייאמר שזה כפוף לזה שיש תקציב, בכל שנה יידרש אישור מחודש.
קארין אלהרר: כשיש חוק צריך להיות לו תקציב.
קארין אלהרר: מה זה הדבר הזה?
יוסף ג'בארין: אם תהיה קביעה עקרונית שהמדינה נושאת באחריות הזאת.
שבח שטרן: אנחנו לא רוצים שזה יחול על ההורים.
יוסף ג'בארין: אז המדינה תתחייב שההכשרות וההדרכות – הם יישאו בהוצאות.
יוסף ג'בארין: ולא לשנה או שנתיים, זו תהיה התחייבות קבועה.
אופיר כץ: היועצת המשפטית, האם יש עם זה בעייתיות לפחות בשלוש השנים הראשונות?
אופיר כץ: כי את רואה, אין לנו פה שום מידע כמו שצריך, הכול זה מספרים שאוספים אותם בדרך לא הכי מסודרת.
אופיר כץ: אז אולי כן לשנים הראשונות שתהיה לנו תחנת ביקורת, שלפיה נדע איך נוכל להתקדם.
קארין אלהרר: הם צריכים לדווח לוועדה.
שמרית גיטלין שקד: יש מנגנון שנקרא הוראת שעה, שזה אומר שאנחנו מאשרים תקנה, היא חלה רק בתקופה מסוימת, ואם לא מחדשים אותה היא לא ממשיכה לחול.
שמרית גיטלין שקד: כרגע זה לא המנגנון שמוצע על ידי משרד העבודה.
יוסף ג'בארין: מה שאני מציע ,אופיר, כי השאלה הזאת בהחלט חשובה, שכאשר נבוא להצביע על הנוסח נראה ונשאל, ולפי התשובות נכריע.
שמרית גיטלין שקד: אקרא את התיקונים, ואחר כך דבי תמשיך בהקראה.
יוסף ג'בארין: תיקונים שלא במחלוקת, נכון?
דבורה ספיר אליעזר: יש אחד במחלוקת.
יוסף ג'בארין: אם יש תיקונים במחלוקת לשתי הסוגיות הספציפיות, תקינה והכשרות והדרכות, את זה נשאיר להצבעות.
דבורה ספיר אליעזר: לא בזה.
שמרית גיטלין שקד: דבי, אקרא את התיקונים ואחר כך את תתקדמי עם ההקראה הכללית.
שמרית גיטלין שקד: הגענו לתקנה 10, אבל לפני כן יש כמה תיקונים שנתבקשנו לערוך בנוסח, או תיקונים שאנחנו מצאנו.
שמרית גיטלין שקד: זה תיקון שלא מופיע כרגע לפניכם ואני אקרא אותו, זו בקשה ניסוחית של משרד המשפטים שאנחנו נוסיף הגדרה לבחינה מקצועית.
שמרית גיטלין שקד: אחרי "האגף להכשרה מקצועית" יבוא "בחינה מקצועית – בחינה שעורך הממונה על זרוע העבודה על פי תקנה 8 שאינה בחינה למי שעבר תוכנית הכשרה מותאמת על פי תקנה 6(ו)".
שמרית גיטלין שקד: יכול להיות שמספרי התקנות ישתנו, אבל זו המהות.
שמרית גיטלין שקד: בהגדרה "קבוצה" קיבלנו הערה שאם אנחנו אומרים "הנמצאת באחריותם של אותם מחנכים מטפלים מסוימים?
שמרית גיטלין שקד: זה מונע איזושהי תחלופה של מטפלות.
שמרית גיטלין שקד: אז אנחנו מציעים למחוק את המילה "מסוימים".
שמרית גיטלין שקד: אבל מה שמגדיר את הקבוצה זה שהיא נמצאת באחריותם של אותם מחנכים מטפלים.
שמרית גיטלין שקד: הוספנו את המילה "אותם" והורדנו את המילה "מסוימים".
שיר סגל: אני רוצה להגיב לגבי ההגדרה הזאת.
שיר סגל: אנחנו מבינים שזה יוצר בעייתיות ביום-יום של המעונות, כי הם כן מחליפים קבוצות באופן תדיר ושוטף.
שיר סגל: זאת אומרת, גם המחנך מטפל עובר הרבה פעמים בין הקבוצות, או הילדים אפילו בצורה חינוכית רוצים שהם יתנסו בעוד קבוצות.
שיר סגל: אז צריך לראות שזאת לא אחריות אחת ספציפית.
שיר סגל: ובמיוחד שיש שם סעיפי דיווח בסוף שמחייבים כל פעם שעושים את שינוי המעבר הזה בין קבוצה, הם צריכים בכל פעם לדווח להורים.
שמרית גיטלין שקד: לא כתוב שצריך לדווח כל פעם על השינוי.
שמרית גיטלין שקד: דבר שני, כל המהות של הקבוצה, כפי שמשרד העבודה הגדיר אותה, זו בעצם קבוצה.
שמרית גיטלין שקד: מה שמייחד את הקבוצה כקבוצה, שהיא נמצאת באחריות של אותם מחנכים מטפלים.
שיר סגל: סעיף הדיווח אומר שאם יש קבוצה, צריך מראש שיהיה לך בתיק המעון את הקבוצה ולאיזו קבוצה משויך כל ילד וכל מחנך.
שיר סגל: וכל פעם שחל שינוי, צריך לדווח להורים.
שמרית גיטלין שקד: אני מציעה שכשנקרא את סעיף הדיווח להורים, אם יש צורך אנחנו נעדכן.
שיר סגל: אין בעיה, אבל זה חוזר להגדרה.
שיר סגל: כי בגלל ההגדרה שזה אותו מחנך מטפל, וזה לא בהכרח שיש מחנך מטפל מוצמד לקבוצה.
שיר סגל: אלא יש איזשהו מעבר.
שיר סגל: זה מה שאנחנו מבינים מהגנים הפרטיים, שבאופן שוטף יש מעבר בין המחנכים.
שיר סגל: דיברנו על זה עם משרד העבודה והם הבינו שזה בנקודת זמן מסוימת ולא באופן קבוע.
שיר סגל: ומפה מהנוסח עולה שזה באופן קבוע.
שיר סגל: גם משרד העבודה מסכים לזה.
דבורה ספיר אליעזר: לא נכון.
דבורה ספיר אליעזר: בנוסח שהגשנו היה כתוב שמדובר באותם מחנכים מטפלים.
דבורה ספיר אליעזר: היה לנו קשה להגדיר קבוצה, מכיוון שבאמת הייתה התנגדות גם של משרד ראש הממשלה לכך שנגיד שהם נמצאים בכיתה נפרדת.
דבורה ספיר אליעזר: גם המעונות הפרטיים, הבנו שהקבוצה יכולה להיות באותו חלל בנפרד מקבוצות אחרות, ולכן זאת הדרך שמצאנו.
דבורה ספיר אליעזר: אני לא חושבת שבהגדרה כתובה המילה "קבוע".
דבורה ספיר אליעזר: לא קראתי אותה, ונראה לי שגם שמרית לא קראה אותה.
דבורה ספיר אליעזר: ולכן בסופו של דבר מדובר בנוסח שכבר קראנו והוספה של איזושהי מילה קטנה במקום "מסוימים" – "אותם מחנכים מטפלים".
הודיה הומינר רוזנבלום: אני חושבת שאולי מה שעלול לייצר את הרושם המוטעה זה שבהמשך התקנות בדיווח להורים הוספת איזושהי תוספת שאת מבקשת שידווח איזו מטפלת עבור איזה ילד.
שמרית גיטלין שקד: לא ביקשנו לדווח על כל שינוי.
שמרית גיטלין שקד: בכל מקרה אני מציעה שכאשר נגיע לתקנה, אם יהיה צורך נתקן.
שמרית גיטלין שקד: אגב, אני ביקשתי באמת שידווחו להורים על כל שינוי ודבי לא רצתה להוסיף, אז כרגע אין שם הוראה שצריך לדווח להורים על כל שינוי.
שמרית גיטלין שקד: בתקנה 2 רק הבהרה, כי שונה המספר של הסעיפים.
שמרית גיטלין שקד: בתקנה ג צריך לומר: על אף האמור בתקנת משנה א ו-ב.
שמרית גיטלין שקד: לא רק על אף האמור בתקנת משנה א.
שמרית גיטלין שקד: המשמעות היא שמגבלת השטח חלה גם על החריגה של ה-10% או על החריגה של ה-15%.
אורי שלומאי: רק אגיד לפרוטוקול שגם תקנת משנה ג תחול רק כשתחול התחולה של החוק.
שמרית גיטלין שקד: אורי, אתה מתכוון לומר שרק מי שחלות עליו הגבלות בעניין השטח, תחול עליו גם תקנה 2ג.
שמרית גיטלין שקד: כתוב שלא ניתן לספק לפעוט שטח מזערי לפי תקנה 4.
שמרית גיטלין שקד: אם תקנה 4 לא חלה עליו, אז לא חלה החובה.
שמרית גיטלין שקד: בתקנה 4 הוספנו את המילים "ביחס למספר הפעוטות השוהים בו".
שמרית גיטלין שקד: כדי להבהיר שהשטחים לא צריכים להיות מאווררים באופן כללי, אלא השטחים צריכים להיות מאווררים או מרווחים ביחס למספר הפעוטות.
שמרית גיטלין שקד: נניח, יכול להיות סלון מרווח, אבל אם יכניסו שם 60 ילדים השטח הוא לא מרווח.
שמרית גיטלין שקד: לכן אנחנו מציעים להוסיף את המילים "ביחס למספר הפעוטות השוהים בו".
הודיה הומינר רוזנבלום: למה הורדתם את "מאווררים"?
שמרית גיטלין שקד: לא הורדנו.
שמרית גיטלין שקד: זה ירד למטה, לסוף השורה.
שמרית גיטלין שקד: בתקנה 5, אנחנו כתבנו לפי החלטת הוועדה שלפחות חלק מהן אינן מקוונות, לגבי שעות לימוד וקורס עזרה ראשונה.
שמרית גיטלין שקד: משרד הבריאות ביקש שנכתוב במקום "חלק מהן אינן מקוונות" – "שלפחות שליש מהן אינן מקוונות".
יוסף ג'בארין: אנחנו מסכימים.
שמרית גיטלין שקד: אנחנו נקרא את זה כשנגיע להוראת השעה, אבל משרד העבודה ביקש שעל אף מה שאנחנו אומרים פה, אנחנו נכתוב הוראת שעה שכל עוד עומד בתוקפו חוק הסמכויות בנושא הקורונה, כן נאפשר שכל השעות יהיו מקוונות.
יוסף ג'בארין: ההנחה שלנו שמה שתקף לגבי הקורונה יהיה תקף גם על התקנות.
שמרית גיטלין שקד: בסדר.
שמרית גיטלין שקד: יש פה עוד תיקון שמשרד הבריאות ביקש, שלפחות שליש מהן אינן מקוונות ושבו יילמדו הנושאים המפורטים בחלק א שבתוספת השנייה.
שמרית גיטלין שקד: המנהל הכללי של משרד הבריאות יפרסם המלצות על תוכנית הלימודים בהתאם לנושאים האמורים.
שמרית גיטלין שקד: משרד הבריאות הכניס לתוך התקנות את הנושאים של הקורס בעזרה ראשונה.
שמרית גיטלין שקד: נקרא את זה כשנגיע לתוספות.
שמרית גיטלין שקד: כמו כן, יש כאן איזושהי חובה של משרד הבריאות לפרסם המלצה על תוכנית הלימודים בהתאם לנושאים.
שמרית גיטלין שקד: בתקנה 6, בעקבות הערה שקיבלו ממשרד המשפטים מבקשים להוריד את המילים "שהורה לו עליה הממונה על זרוע העבודה" וגם את המילה "לפחות".
דבורה ספיר אליעזר: גם משהו טכני, שתכני ההכשרה יהיו מפורטים בחלק ב של התוספת השנייה.
הודיה הומינר רוזנבלום: למה הורדנו את המילה "לפחות"?
הודיה הומינר רוזנבלום: זה לא משאיר גמישות לגבי התכנים.
שמרית גיטלין שקד: זה עניין משפטי.
שמרית גיטלין שקד: אני מציעה שתתייעצי.
שיר סגל: הם לא בהכרח עוברים את כל התכנים, כי מכירים בניסיון ובוותק שלהם.
שמרית גיטלין שקד: אני קוראת את 6ה.
שמרית גיטלין שקד: גם הערה שנתקבלה ממשרד המשפטים: על אף האמור בתקנה זו, הממונה על זרוע העבודה רשאי להורות – המילים האלה השתנו:
שמרית גיטלין שקד: למחנך מטפל המועצה כמנהל מעון או בעל תפקיד אחר במעון להשלים תוכנית הכשרה מותאמת למנהל מעון או לבעלי תפקידים מסוימים במעון.
שמרית גיטלין שקד: ההוראה היא פרטנית למחנך מטפל המועצה כמנהל מעון או כבעל תפקיד אחר במעון שהוא צריך להפעיל תוכנית הכשרה מותאמת לאותו תפקיד.
שמרית גיטלין שקד: בתקנה 7, בעקבות הערות של המל"ג, הם הציעו למחוק את האפשרות שהקורסים ייעשו במוסד שקיבל היתר לפי סעיף 21א לחוק המל"ג.
שמרית גיטלין שקד: כמו כן הם הציעו אחרי המילה "החינוך" להוסיף את המילה "הוראה".
שמרית גיטלין שקד: כמו כן, הם ביקשו למחוק את המילים "וכי תקני ההכשרה מועברים במסגרת קורסים המזכים בנקודות זכות לתואר".
יצחק פינדרוס: אתם אישרתם לו על מוסד או קורס שהכיר בו משרד החינוך לצורך לימוד הוראה וחינוך לגיל הרך?
שמרית גיטלין שקד: התיקון הוא כמו שמופיע כעת מולכם ב-2.
שמרית גיטלין שקד: אז ב-3 אין תיקון.
תמי ברנע: המל"ג מבקש להתייחס.
תמי ברנע: בתיה לב.
יצחק פינדרוס: אני שומע על מל"ג נדלקים לי כל הפיוזים.
בתיה הקלמן-לב: למה פיוזים?
בתיה הקלמן-לב: שלום.
בתיה הקלמן-לב: אנחנו קודם כל מבקשים לברך על המאמצים להעביר את התקנות, וכמובן בדגש על הכשרות ראויות ומתאימות.
בתיה הקלמן-לב: בנוגע לתקנה 7 סעיף א(2), יש כמובן רציונל שהלימודים יתקיימו בין היתר במוסדות להשכלה גבוהה מוכרים שמקיימים תארים לתוכניות לימודים בגיל הרך.
בתיה הקלמן-לב: כמו שאמרה לפניי, לשנות את המילה "מגמה" ל"תוכניות לימודים בחינוך והוראה", כי זה לא רק חינוך.
בתיה הקלמן-לב: הרבה פעמים זה תוכניות ותארים בהוראה.
בתיה הקלמן-לב: אז חשוב להוסיף את השינוי הזה.
בתיה הקלמן-לב: בנוסף אנחנו מבקשים להוריד את המשפט שמופיע כרגע בסעיף ובעצם לסיים את הסעיף במילים "ובלבד שהמוסד האמור מעניק תואר מוכר לפי אותו חוק בתוכניות לימודים לחינוך והוראה", ואת ההמשך "וכי תכני ההכשרה מועברים במסגרת קורסים המזכים בנקודות זכות לתואר" אנחנו מבקשים להסיר.
דבורה ספיר אליעזר: בסדר, קיבלנו את התיקון.
שמרית גיטלין שקד: מה הסיבה?
בתיה הקלמן-לב: כי כדי לבנות קורסים שמזכים בנקודות זכות במסגרת לימודים שמובילים לתואר צריך לעמוד בתנאי קבלה, שהם תעודת בגרות בראש ובראשונה ולפעמים גם דרישות נוספות כמו פסיכומטרי.
בתיה הקלמן-לב: הרעיון של לשלב צוות מטפל שיעבור קורסים במסגרת לימודי ההכשרה כדי לעמוד בתקינה הוא רעיון מבורך, אבל מוסדות להשכלה גבוהה יכולים להציע לימודים כאלה במסגרת לימודי חוץ שיש לכל מוסד ומוסד, ולא במסגרת לימודים לתואר אקדמי.
בתיה הקלמן-לב: לימודים לתואר אקדמי נושאים אופי אחר ואוכלוסיית יעד שונה, ולכן צריך להקפיד על העניין הזה.
בתיה הקלמן-לב: לא תהיה בעיה בעתיד אם אותה בחורה מטפלת שלמדה קורסים או לימודי חוץ במסגרת מוסד להשכלה גבוהה, שהם לימודים לא אקדמיים, שמוסדות בעתיד יוכלו להכיר לה במסגרת הלימודים הזאת אם יום אחד היא תרצה להשלים תואר אקדמי, כי יש אפשרות לפי המל"ג להכיר בנקודות זכות לא אקדמיות במסגרת לימודים אקדמיים.
בתיה הקלמן-לב: לכן לטעמנו זה האיזון המתאים שלימודים כאלה יתקיימו במוסדות להשכלה גבוהה אבל לא במסגרת תוכניות הלימודים האקדמיות אלא במסגרת לימודי חוץ.
בתיה הקלמן-לב: ואם בעתיד המטפלת תהיה מעוניינת להשלים את התואר המלא היא תוכל לבקש להכיר בלימודים שהיא למדה באותם לימודי חוץ לטובת הלימודים האקדמיים.
בתיה הקלמן-לב: כמובן, היא תצטרך לעמוד בתנאי קבלה אם היא תרצה בעתיד להשלים לימודים.
בתיה הקלמן-לב: זה הדגש, רק כדי שזה לא יהווה מכשול, כי אנחנו בהחלט יכולים להבין את הרציונל שעומד מאחורי הסעיף הזה של לעודד את המטפלות להשתלם, ללמוד, במסגרת מוסדות רציניים כמו מוסדות להשכלה גבוהה שמעניקים תארים ויכולים לתת קורס דומה שמוביל לנקודות זכות במסגרת לימודים לתואר אקדמי במקום במסגרת תוכנית אקדמית במסגרת לימודי החוץ באותו מוסד.
בתיה הקלמן-לב: תודה.
יוסף ג'בארין: דבי, אני מבין שגם את וגם שמרית מסכימות, נכון?
שמרית גיטלין שקד: כן, זה גם עודכן בנוסח.
דבורה ספיר אליעזר: אחרי ששעות ההכשרה המינימליות הן 220 שעות ולא 676 כפי שהיו כשהצענו את התקנות האלה מלכתחילה.
שמרית גיטלין שקד: אז הנוסח הוא כמו שמופיע כעת מול חברי הכנסת ומול המוזמנים.
אביעד שוורץ: בסעיף 6(ה) כתוב שההכשרה לבעלי תפקידים אחרים תעמוד לפחות על 220 שעות, ולא ברור לי הרציונל של להגביל את המינימום.
אביעד שוורץ: אם יחליטו על הכשרת תזונה למבשלת, למה היא בהכרח צריכה להיות 220 שעות למשל?
דבורה ספיר אליעזר: אני אשיב.
דבורה ספיר אליעזר: יש אפשרות גם למותאמת מתחת ל-220, את זה אתה תראה בסעיף ו, ויש אפשרות למותאמת גם מעל 220.
דבורה ספיר אליעזר: מכיוון שאנחנו כאן מחייבים בהכשרה, יש חשיבות לומר שאנחנו יכולים גם לדרוש הכשרה מותאמת מעל 220 שעות.
איציק דניאל: זו בדיוק הנקודה, דבי.
איציק דניאל: אם אפשר מתחת ואפשר מעל, למה צריך לציין את ה-220?
איציק דניאל: למה לא לתת סמכות למנהל האגף לקבוע את מספר השעות המתאים לסוג ההכשרה הרלוונטית?
אביעד שוורץ: הרי אנחנו אומרים פה שזה לבעלי תפקידים שונים.
אביעד שוורץ: אנחנו מראש לא מגדירים פה עכשיו בדיוק הכשרה למישהו ספציפי.
אביעד שוורץ: לכן נראה לי לא נכון בהיגיון לקבוע רף שעות מינימלי.
אביעד שוורץ: עדיף לקבוע בהתאם לנדרש בכל תחום.
דבורה ספיר אליעזר: תהיה אפשרות גם למעלה וגם למטה.
דבורה ספיר אליעזר: זה מה שכתוב בתקנה.
אביעד שוורץ: את אומרת שתהיה אפשרות, אז למה לכתוב משהו אחד ואז לשנות?
אביעד שוורץ: השאלה מה ההיגיון לכתוב משהו שאפשר גם מעליו וגם מתחתיו.
איציק דניאל: אם יש סמכות לקבוע גם למטה וגם למעלה, למה נדרש לכתוב 220?
שמרית גיטלין שקד: אתה לא מדבר על המהות, בעצם אתה מדבר רק על הניסוח, נכון?
אביעד שוורץ: זה עניין מהותי, כי יכול להיות שמשתמע מסעיף אחר שאנחנו יכולים לעשות את זה.
אביעד שוורץ: אם זו המהות, שטווח השעות הוא לא ידוע, אנחנו לא יודעים כמה שעות אנחנו רוצים, אז למה לכתוב מינימום 220?
מרדכי אלישע: אני רוצה להתייחס, ברשותכם, אסביר למה.
מרדכי אלישע: אנחנו מבחינתנו בכלל שלא יהיו בתקנות שעות.
מרדכי אלישע: ביקשנו שזה לא יופיע בתקנות, השעות, כי זה משהו שיכול להיות מטופל in house אז אין פה בעיה.
מרדכי אלישע: אני הבנתי שמשרד המשפטים או מישהו ביקש שכן תהיה התייחסות לזה, ואני מבין גם שלא תהיה זילות בנושא ההכשרה.
מרדכי אלישע: מאחר שהיום הקורס הוא 600 שעות, ואנחנו נותנים 200 שעות של חצי שנה, אז ביקשו התייחסות שיהיה מינימום.
מרדכי אלישע: הדרישה לא באה מאתנו.
מרדכי אלישע: מבחינתנו אפשר להוציא את כל הסעיף הזה.
אריאל קלנר: אבל אם אפשר מתחתיו ואפשר מעליו?
מרדכי אלישע: אם זה מתחתיו אז אין לזה משמעות.
אריאל קלנר: זה מה שעכשיו נאמר, אפשר מתחת ל-220 ואפשר מעל ל-220.
דבורה ספיר אליעזר: אי אפשר.
דבורה ספיר אליעזר: הרי יש סמכות בחוק לקבוע.
אריאל קלנר: בסעיף 6(ו) כתוב שאפשר גם פחות.
שיר סגל: הפחות זה מותנה בפטורים על סמך ותק או על סמך ניסיון.
שיר סגל: זה לא בכל מצב.
שיר סגל: זה לא שהתוכנית תהיה פחותה, אלא על סמך ותק או ניסיון קודם או קורסים שהם עשו שהאגף יכיר, אז אפשר להפחית מה-220.
שיר סגל: אני חושבת שמה שמפריע בסעיף הזה, שאתם מדברים על ה-220 עד 400, שזה לא רק למנהל המעון, אלא כשכתוב כלל התפקידים זה לא ברור.
שיר סגל: דבי, תקני אותי אם אני טועה, הכוונה היא בעיקר למנהל המעון לעשות את הטווח שמעל, נכון?
שיר סגל: אם יהיה אפשר לנסח את זה ככה, אביעד, זה ייתן מענה?
דבורה ספיר אליעזר: אני מצטערת, אבל הנוסח מאפשר גמישות מצד אחד, ומצד שני משאיר את הרף המקסימלי שיכול להיות בשעות ההכשרה.
דבורה ספיר אליעזר: ככל ששעות ההכשרה הן לא 676 אלא 220, אם רוצים לקבוע הכשרות מעל 220 והיא צריכה להיות מותאמת, צריך לקבוע מה יהיה הרף המקסימאלי.
דבורה ספיר אליעזר: כמובן שיכולות להיות הכשרות מעל 400, הן לא חובה.
דבורה ספיר אליעזר: אבל המותאמות מעל 220 חייב שתהיה התייחסות בתקנות בקשר לכך.
דבורה ספיר אליעזר: ועל כן אלה תקנות שהגשנו.
דבורה ספיר אליעזר: התקנות היו גם מונחות בפניכם לפני כן, אנחנו הרי ממשלה, ולכן נראה לנו שזאת הדרך הנכונה לעשות את זה בכדי לאפשר לנו גם הכשרות מותאמות שהן מחויבות במעל 220.
אורי שלומאי: אבל אני רוצה להבהיר, מדובר פה בסמכות פרטנית.