GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
כרמית יוליס: עכשיו, עם כל הקושי, צריך גם את זה להגיד בכנות, ואני בטוחה שגם נבחרי הציבור יודעים את זה, שבסוף העובדה שזה כן קשור להליך התכנוני כן עושה משהו, היא כן גורמת לאנשים בסוף לרצות להכשיר, בסוף לראות איך הם מסתדרים עם התכנון.
כרמית יוליס: זה לא עקרון שאנחנו כל כך בקלות נרצה לוותר עליו, כי בתוצאה הסופית הרחוקה ובחזון, זה דבר שהוא נכון, הממשק הזה יכול להביא להרבה דברים טובים.
כרמית יוליס: אנחנו בתוך תקופה אינטנסיבית של תהליכים שהם כל כך בשיפור עבור האוכלוסייה הזאת שמאוד קשור למשאבים בתכנון, ובביצוע ובמימון התשתיות, שפתאום לסגת אחורה ולהגיד בעצם אפשר לחבר לחשמל גם אם אין שום תכנון, וגם אם מישהו שונה בלב שטח פתוח, זה אמירה שהיא כאילו לא מסתנכרנת עם כל המאמצים הממשלתיים.
כרמית יוליס: אז לוותר על העיקרון הזה, אני חושבת שזה יותר מורכב, אבל מצד שני, לתפור לו איזונים מתאימים במקרים שמתארים פה, בטח במקרים הומניטריים, זה בוודאי שכן.
יוסף ג'בארין: אני רק, סליחה, קודם כל אני מקווה, כמוך, שמחר באמת הממשלה תאשר את החלטת המציעים לגבי הסרת חסמים.
יוסף ג'בארין: השאלה שראשי הרשויות שאלו, האם מובטח תקציב כדי לממש את ההחלטה הזו?
יוסף ג'בארין: כי בלי שיהיה תקציב ולפחות כל מה שקישור לקידום תכניות מתאר, שזה יכול להגיע לפעמים לחצי מיליון שקל ומיליון שקל ויותר, כמובן, לא יהיה ניתן להתקדם, כי התקציב הזה אין ברשויות המקומיות.
כרמית יוליס: אז קודם כל, ברור, בוודאי אתה צודק שיש הרבה מאוד המלצות שכדי ליישם אותם יידרש תקציב מיוחד לדבר הזה, כרגע הדו"ח בעצם מקים גם צוות יישום, שהוא כרגע יהיה לו איזה שהיא סמכות לדבר על תקציבים שהם יתרות של החלטות הממשלה הקודמות, שלא מומשו באופן מלא, אנחנו יודעים שב- 922 לא כל הכספים הגיעו לייעודם, ובעצם בגלל שאנחנו בתקופה שאין תקציב, אז כל יתר ההמלצות הם בעצם, התקציב שלהם ייקבע בתכניות החומש הבאות.
כרמית יוליס: אבל היתרון בזה שהממשלה תאמץ עכשיו את ההמלצות, זה שיהיה אמירה פוזיטיבית של הממשלה, שזה נכון לשים כסף על הדברים האלה והאלה, זאת אומרת, זה בעצם כרוך בעצם האימוץ של הדו"ח, גם בהיבטים התקציביים, גם אם הם לא קורים מחר, כי אנחנו בעולם שאין תקציב.
יוסף ג'בארין: אוקיי, תודה רבה לך ואנחנו נתקדם.
יוסף ג'בארין: אולי רוסלאן, רצית להוסיף?
יוסף ג'בארין: עו"ד רוסלאן עותמאן ממשרד המשפטים.
רוסלאן עותמאן: כן, רציתי בהמשך לדברים של כרמית ובהמשך לשאלה של אדוני, לגבי השאלה נוגעת לחוק הספקת החשמל, להבנתי, החוק הזה נועד לתת מענה לסוג מסוים של מבנים שעלו בדו"ח מרקוביץ, זאת אומרת מדובר במענה קונקרטי לסוג מסוים של מבנים, והוא לא נועד להחליף את פתרון הקבע שיש בחוק, אז שוב, להבנתי, זו הסיבה שהוא לא הוארך.
יוסף ג'בארין: כן, אבל ברמת התוצאה שזה הביא לחיבור של 10,000 בתים, זה משמעותי.
רוסלאן עותמאן: כן, אבל שוב, הוא נועד לתת מענה לסוג מסוים של בתים שדו"ח מרקוביץ הצביע עליהם, זה לא פתרון מקיף וזה לא משהו גורף, ככה אני מבין את הדברים.
יוסף ג'בארין: אבל גם היום, אם נצליח להבין את המציאות של אותם 45,000 בתים, והייחוד שלהם, זה לא אומר שבמכה אחת ניתן לחבר את כולם, אבל לפחות ניתן למצוא הסדרים שיאפשרו חיבור כמה שאפשר.
רוסלאן עותמאן: אני מבין, ככה אני מציג לאדוני את מה שאני מבין, ואם כפי שסוכם, תהיה ישיבה שתדון בעניין הזה, אז אפשר כמובן להראות את הדברים.
יוסף ג'בארין: כן, זה יהיה הסיכום שלנו לקראת הסוף, אחד הסיכומים הוא שאנחנו באמת ניזום ישיבה כזו עם ועד ראשי הרשויות, נציגי החברה האזרחית שתהיה ממוקדת בנושא הזה.
וליד טאהא: בוקר טוב, תודה היושב הראש, דיון באמת חשוב שמילת המפתח בו היא באמת תכנון.
וליד טאהא: המצב העגום של העדר חיבור עשרות אלפי בתים בחברה הערבית לחשמל, הוא בגלל העדר תכנון שהחברה הערבית סבלה ממנו דאז, לא ניכנס עכשיו מי גרם מה ומי אשם במה, אבל בגלל שלא דאגו לתכנן את היישובים הערבים, אין מה לעשות, אדם שבונה בית, הוא צריך גם חשמל כדי להתמודד עם השתנות מזג האוויר, קיץ, חורף, וגם כדי לספק אמצעי חיים אחרים, אינטרנט, למידה מרחוק וכל הדברים.
וליד טאהא: אבל כרמית, זה לא רק מהאזורים שנמצאים עכשיו בשלב תכנון, אנחנו גם מדברים, היושב ראש, על הרבה מאוד בתים שנמצאים באזורים שאין כבר לגביהם סוגיית ויכוח לגבי תכנון.
וליד טאהא: אנחנו מכירים, נגיד ברהט, שכונות שחיבור אחד למבנה שמספק חשמל של לפעמים עשר משפחות, עשר משפחות שבקושי מצליחות להסתדר עם זה, הרבה מאוד ניתוקים, כשיש חורף, כשיש הפעלה של אמצעי חימום.
יוסף ג'בארין: רק להגיד לך, לסבר את האוזן, ביישוב אחד במועצה האזורית אל קסום, יש 19 חיבורים, 19 חיבורים אבל ביישוב יש 6,000 תושבים.
וליד טאהא: אז זה בדיוק מה שאני מדבר עליו, לא רק שטחים שעכשיו ראשי הרשויות, יחד עם הגורמים הרלבנטיים עובדים על התכנון שלהם, זה גם שכונות בתוך היישובים, שלכאורה זה אף אחד לא מתכוון לא להרוס ולא לשנות, זה מצב קיים, ועל כן להשאיר מצב בו החיבור אחד של 25 אמפר, חיבור אחד של 25 אמפר מספק חשמל לעשרות משפחות, זה נשמע מזעזע.
וליד טאהא: כי אי אפשר להסתדר עם מצב כזה, לכן יחד עם ההתקדמות בתכנון, ובאמת כל חברי הכנסת של הרשימה המשותפת, כל הזמן צעקו אנחנו רוצים תכנון.
וליד טאהא: אין מצב כזה שהיישובים הערבים יתפתחו ויסתדרו ללא תכנון, אבל עד עכשיו אף אחד לא דאג לתכנון ולא סיפק את התקציבים.
וליד טאהא: היושב ראש הזכיר בצדק, אנחנו עכשיו, במיוחד בתקופת הקורונה, מרבית היישובים הערבים הם יישובים חלשים מבחינת הרשויות, כאלה מתמודדים אפילו על תשלום השכר של העובדים שלהם, מאיפה יביאו מאות אלפי ומיליונים כספים של תכנון?
וליד טאהא: מישהו צריך לדאוג גם לזה, נכון שיש 922 והסרת החסמים תאפשר גם גישה לנצל את התקציבים, אבל אנחנו ביקשנו כל הזמן לקחת בחשבון שצריך לתמוך ברשויות המקומיות בכסף ספציפי לתכנון, כדי באמת לאפשר את קידום הדבר, זה נושא חשוב.
וליד טאהא: אני מקווה שבעקבות הדיון הזה, הרבה מאוד בתים יזכו לחיבור שהם לא נמצאים בקטגוריה שכרמית דיברת עליה, אבל הם כן נמצאים בקטגוריה שאני דיברתי עליה.
וליד טאהא: רהט היא דוגמא, היושב ראש הזכיר עוד מקום אחר ויש עוד הרבה כאלה.
יוסף ג'בארין: תודה רבה, חבר הכנסת.
כרמית יוליס: היושב ראש, אני מתנצלת, מחכים לי לדיון האחר.
כרמית יוליס: סליחה.
יוסף ג'בארין: אנחנו נקדם את הבעיות שנותרו בשולחן העגול.
יוסף ג'בארין: נציגת פורום ההורים הארצי.
צופית גולן: בוקר טוב, תודה רבה.
צופית גולן: מבלי להיכנס לשום סוגיה פוליטית, חשוב לנו, כמי שמייצגים הורים, לבוא ולהגיד שהזכות לחינוך היא זכות מאוד בסיסית.
צופית גולן: בשנת קורונה, לצערנו הרב, הזכות לחינוך נובעת גם מהיכולת שיהיה חשמל בבית.
יוסף ג'בארין: הנושא הזה קיבל משמעות עכשיו.
צופית גולן: הרבה יותר חזקה מבדרך כלל.
צופית גולן: אז אנחנו לא באים להגיד איך, כמו שאנחנו לשאר משרדי הממשלה איך, אנחנו באים להגיד שימצאו את הדרך, מצדי שיובילו את התלמידים ממקום למקום, אני לא יודעת איך, אבל אם מדינת ישראל קבעה שהחינוך היום מתקיים בצורה כזו שדורשת חשמל ודורשת מחשב, מדינת ישראל צריכה לאפשר שוויון הזדמנויות ולא להגדיל פה את הפערים, כתוצאה מזה שאין חשמל.
צופית גולן: אנחנו לא אומרים למדינה איך, אנחנו לא נכנסים לסוגיות הפוליטיות של חיבורים, או לא חיבורים, אנחנו אומרים שאם המדינה קבעה שהילד צריך חשמל בשביל ללמוד, המדינה צריכה למצוא את הדרך לספק לו את אותו חשמל ולספק לו את מה שהוא צריך בשביל שהוא יוכל ללמוד, לא להגדיל את הפערים, בוודאי לא להשאיר ילדים פה מאחור ולגרום לנשירה, כי זה מה שקורה בפועל, כי כשלילד אין איך ללמוד, הוא נושר.
צופית גולן: וילדים שנשרו לא נוכל להציל אותם.
יוסף ג'בארין: אני חושב שהדוגמא שסיפק ד"ר סמיר מחמיד, ראש עיריית אום אל פאחם, מוכיחה עד כמה הנושא הזה.
צופית גולן: מדברים אצלכם כל הזמן על נושא של מוגנות, של סמים, של אלכוהול, של בעיות תקיפות.
צופית גולן: הילדים האלה ברגע שהם לא לומדים, שאין להם מסגרת, כל הבעיות האלה מקבלות עוד יותר מקום.
צופית גולן: וחלק מהחובה שלנו כהורים, זה לבוא ולדרוש שלילדים האלה יהיה מענה.
צופית גולן: זה באמת ללא שום התייחסות פוליטית, זה לא התחום שלי, אני לא שייכת אליו, אבל אני רוצה שהילדים האלה ילמדו, שהם לא ינשרו, שמדינת ישראל תמצא להם פתרון ותיתן להם מענה.
יוסף ג'בארין: תודה רבה צופית, תודה לך.
יוסף ג'בארין: עו"ד פיראס בדחי ראש המועצה המקומית כפר קרע.
יוסף ג'בארין: הצטרף אלינו אוסאמה סעדי, חבר הכנסת אחמד טיבי, אז חבר הכנסת סעדי בבקשה.
אוסאמה סעדי: כבוד היושב ראש, סבאח אל ח'יר, בוקר טוב לכולם, באמת אתה מעלה נושא חשוב מאוד בוועדה של חיבור בתים לתשתית החשמל, שאנחנו שנים על גבי שנים מטפלים בנושא הזה וקיימנו ישיבות אין ספור עם שר האנרגיה, עם רשות החשמל, עם משרד המשפטים, עם המשנה ליועץ המשפטי, ארז קמיניץ, אני חושב שאפילו היום, בדו"ח הסרת חסמים של הדיור בחברה הערבית, שאני מקווה סוף סוף שהיום ישיבת ממשלה, והממשלה תאשר את הצעת המחליטים, יש גם פרק שמתייחס לחיבורי חשמל.
אוסאמה סעדי: הנושא הזה, גם יש הרבה הצעות חוק שהוגשו בנושא הזה, אנחנו גם הגשנו, חברי, חבר הכנסת, אחמד טיבי, שנאלץ לצאת לוועדה אחרת, רק בשבוע שעבר העלה במליאה הצעת חוק על איסור ניתוקי חשמל ויש גם הצעת חוק על חיבורי חשמל, בלי הצורך של לקבל טופס 4.
אוסאמה סעדי: עכשיו, כל העניין הזה של לקשור, ולכרוך, חיבורי חשמל בטופס 4 הוא לא מובן מאליו.
אוסאמה סעדי: אנחנו היינו בחברת חשמל, אני ואתה, לפני חודש בערך ואנחנו יודעים, בעניינים אחרים, וגם העלינו את הנושא הזה, והם אומרים כל הזמן שמצדם אין להם שום בעיה לבוא ולחבר בתים לחשמל.
יוסף ג'בארין: תיכף נשמע את הנציג של החברה.
יוסף ג'בארין: במסמך אמרו במפורש הם תומכים אפילו בחיבור.
אוסאמה סעדי: נכון, הם תומכים בחיבור והם אפילו מבחינה בטיחותית ובטיחות וכל זה, הם יבואו ויבדקו שהכול בסדר וזה, אנחנו הרי בסופו של דבר, אנחנו גם רוצים לשמור על החיים והבריאות של האזרחים ושל התושבים.
אוסאמה סעדי: אני גם קראתי אתמול פסק דין שניתן בבית משפט העליון, צו ביניים, צו על תנאי, לבוא ולנמק למה לנתק קבוצות חלשות ומוחלשות מחשמל, ולכן כאשר מדובר גם, ואנחנו פה בוועדה לזכויות הילד, כאשר אתה מדבר על חיבורים ועשרות אלפי בתים ביישובים הערביים מחוברים באופן לא חוקי, פירטי.
אוסאמה סעדי: וראינו הרבה אסונות שקרו שבתים התחשמלו וילדים נשרפו למוות.
אוסאמה סעדי: ולכן, זה חשוב מאוד להעלות את הנושא הזה.
אוסאמה סעדי: עכשיו, אני יודע, ואתה יודע, וגם ראשי המועצות ששומעים אותנו, שכל הזמן מדברים על סעיף 157, שאפשר גם ברגע שיש תכנית מתאר מופקדת, עם תנאים מסוימים, אז שר האוצר יכול לחתום ולחבר, אני חושב שזה גם המקרה שחברינו, פיראס בדחי, ראש המועצה כפר קרע, שהוא גם השיג בחודשים האחרונים חתימה על צו כזה לחיבור שכונות מסוימות בכפר קרע, אבל זה לא הפתרון, זה לא הפתרון.
אוסאמה סעדי: הפתרון הוא למצוא תיקון חוקתי, חוקי, שיאפשר אולי באיזה שהוא דרך, כן את הבתים האלה, לפחות שנבנו מלפני עשרות שנים, עשרות שנים, יש שכונות מסוימות, יש בתים שכבר שנים רבות בנויים.
אוסאמה סעדי: צריך למצוא, אתה זוכר את מתווה שח"ל ואת כל אלה צריך לתת לבתים האלה.
אוסאמה סעדי: עכשיו אנחנו יודעים, גם אנחנו בתהליך של תכנון וקידום דיור, אבל לפחות את כל הבתים האלה, עשרות אלפי בתים, שהם כבר בתוך הבתים, בתוך הקווים הכחולים, בתוך השטח שיפוט של המועצות ושל העיריות, צריך להוציא צו לחבר אותם באופן מיידי לחשמל.
יוסף ג'בארין: תודה רבה, בהחלט.
יוסף ג'בארין: מה שאני רוצה להגיד לך, כי לא היית, יש גם סיכום ביניים שנקיים ישיבה עם נציגי ועד ראשי הרשויות המקומיות, המשותפת וארגוני החברה האזרחית, ונציגי משרד המשפטים, רק בעניין הספציפי הזה של חיבור בתים לחשמל ולבחון גם למה מה שקיים לא עובד, וגם מה ניתן אולי לתקן בחוק.
אוסאמה סעדי: אתה יודע שאנחנו ברשימה המשותפת נפגשנו עם משרד המשפטים ועם ארז קמיניץ כבר מהכנסת ה-20, רק לנושא חשמל, אבל אם אתה רוצה לייחד את זה.
יוסף ג'בארין: בין השאר הייתה גם המלצה שיהיה פרויקטור מיוחד שיקדם גם לפי החקיקה הקיימת, וצערי זה לא - - -
אוסאמה סעדי: הזכרתי את הדו"ח והצעת מחליטים, לרוסלאן יש תפקיד חשוב, על הכבוד רוסלאן.
רוסלאן עותמאן: ברשותך, אדוני, רק התייחסות קטנה, הוזכר כמה פעמים העניין של כפר קרע והתכנית שמקודמת שם.
רוסלאן עותמאן: אכן, הוצא צו לאחרונה, אני לא יודע אם עורך דין בדיחי שומע אותי, אבל אני מרשה לעצמי גם לדבר בשמו, אז יש באמת תכנית שמה שהיא תכנית מפורטת, והוצא צו בהתאם לסעיף 157.
רוסלאן עותמאן: הייתה לנו שיחה, אני לא יודע להגיד כמה בתים בדיוק, אבל יש בעיה לגבי 26 בתים, למה?
רוסלאן עותמאן: כי אחד הסעיפים בצו הזה, אומר שהצו לא יחול בעצם על בתים שיש לגביהם הליכים ו/או בתים שיש לגביהם גזרי דין.
רוסלאן עותמאן: ועורך דין בדחי ביקש מאיתנו שנבחן את התנאי הזה, ואם יש אפשרות קצת להגמיש.
רוסלאן עותמאן: הוא העלה את הטענות בפנינו, הנושא עדיין בבדיקה והוא מונח גם לפתחו של ארז קמיניץ, המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, אחרי שנסיים את הבחינה, כמובן אנחנו נעמוד בקשר עם ראש המועצה ונעדכן אותו.
יוסף ג'בארין: כן, אני חושב שגם מה שאמרו ראשי הרשויות המקומיות גם קודם.
יוסף ג'בארין: מטבע הדברים, כמעט כל תכנית שאתה תקדם, כל תכנית, יהיו בתים שיש לגביהם הליכים, כמעט כל תכנית, ולכן מבלי שיהיה טיפול בנקודה הזו, זה יישאר תקוע.
רוסלאן עותמאן: אני מבין את הנקודה, ואם אכן, כפי שאדוני סיכם תתקיים ישיבה בעניין, כמובן שצריך להעלות את הנקודה הספציפית הזו במסגרת הזו של הדיון שעתיד להתקיים.
יוסף ג'בארין: ולראות איך מתגברים עליה.
יוסף ג'בארין: משרד האנרגיה, גם בגלגול קודם המשרד לתשתיות לאומיות גם היו אחראים על הנושא הזה, עורך דין שבתי אלבוחר, ממונה ייעוץ משפטי.
שבתי אלבוחר: שלום, הלשכה המשפטית, וכפי שאנחנו שמענו, הבעיה העיקרית והמרכזית פה, הסוגיה המשפטית שקשורה לענייני תכנון ובנייה, לא קשורה לאנרגיה או למשק האנרגיה.
שבתי אלבוחר: מבחינת משק האנרגיה יש מספיק אנרגיה וחשמל לספק חשמל לכל אזרחי מדינת ישראל, הבעיה היא יישום דיני תכנון ובנייה, איך מיישמים אותם, איך אוכפים אותם וזה לא נושא שמשרד האנרגיה ממונה עליו, גם חוק הספקת החשמל, בעצם קשור גם לענייני תכנון ובנייה, זה לא היה אפשר לחבר כל מבנים, רק מבנים שענו על קריטריונים מסוימים בהתאם לחוק ולהחלטות הממשלה, ולכן מבחינתנו, אנרגיה יש אבל צריכים להחליט מה עושים לגבי ענייני התכנון ובנייה.
יוסף ג'בארין: כן, אבל גם הנושא הזה של הספקת החשמל ולרבות צו שח"ל, בסמכויות המשפטיות, זה נוגע למשרד שלכם.
יוסף ג'בארין: השאלה אם יצא לכם לבחון את הסוגיה הזו, ופשוט מדוע לא לקדם מהלך דומה כמו חוק הספקת החשמל?
שבתי אלבוחר: תראה, אני כיועץ משפטי לא נוקט עמדה כך או כך לגבי הפתרון, ואיזה פתרון הוא הפתרון המתאים, רק שהרשויות השונות צריכות לגבש עמדה מה הדרך הנכונה למציאת פתרון לבעיה הזו, אנחנו יודעים שיש בעיה, ואנחנו יודעים איפה נמצאת הבעיה המשפטית, ואין לי כיועץ משפטי עמדה, כך או כך, לגבי הפתרון הרצוי.
יוסף ג'בארין: אוקיי, אתה מעביר את זה יותר למשרדי המשפטים והפנים וגורמי התכנון, ואנחנו נקדם את זה מולם.
יוסף ג'בארין: וג'די חלאילה מארגון סיכוי שעוסק בנושא ויש מצגת אני מבין, וג'די.
וג'די חלאילה: שלום, כן, יש מצגת שאני רוצה להציג על מצב ההסדרה ומספר המבנים הלא מוסדרים והמספר הסטטוטורי שלהם ביישובים הערבים, לפי מחקר שעשינו לאחרונה.
וג'די חלאילה: ברשותכם אני יעלה את המצגת.
וג'די חלאילה: זה מחקר שאנחנו עושים במשותף עם המרכז הערבי לתכנון אלטרנטיבי, מחקר שבודק את המצב התכנוני בחמש השנים האחרונות לאור התקדמות החלטת הממשלה 922, בדקנו את כל המצב התכנוני, תכניות מתאר מפורטות וגם סקרנו את כל המבנים הלא מוסדרים.
וג'די חלאילה: הסקירה שלנו היא מתמקדת במחוזות צפון, חיפה ומרכז, לא כולל מחוז דרום וגם את כל היישובים הלא מוכרים בנגב שצריך למצוא להם פתרון אחר.
וג'די חלאילה: עשינו חלוקה למבנים הלא מוסדרים לפי מבנים שהם קשיחים ומבנים שהם סככות, מבנים קלים.
וג'די חלאילה: המבנים הקשיחים הם ברובם משמשים למגורים, אז הפרדנו אותם מהשאר.
וג'די חלאילה: לפי הבדיקה שלנו כיום, לפי תצ"א שבדקנו ב- 2018, יש 14,000 מבנים שהם מבנים קשיחים טרומיים, שברובם למגורים, בבדיקה מדגמית עשינו מתברר שיש שתיים, שתיים וחצי יחידות דיור בכל מבנה, אז מדובר על 35,000-30,000 יחידות דיור, זה המצב היום.
וג'די חלאילה: נוסף למבנים האלה, גם בארבע שנים האחרונות הוסדרו עוד 3,500 מבנים שהם בערך 8,000 יחידות דיור, אז אנחנו מגיעים ליותר מ- 40,000 יחידות דיור שהם לא מחוברים לחשמל, הערכה שלנו שמבנים שנכנסו בתכניות לאחרונה, הם עדיין לא חוברו לחשמל, גם כי נדרש הזמן להיתר בנייה, וגם מסיבה אחרת שוועדות התכנון והבנייה לא נותנות חיבור לחשמל למבנה שקיבל היתר בנייה והוא קיים.
וג'די חלאילה: נותנים חיבור חשמל זמני, רק למבנה מוצע, אז כל מבנה שגם הוא הוסדר בהיתר בנייה הוא צריך להשיג תחילה טופס 4 וזה מעכב גם את חיבור החשמל במבנים שקיבלו היתר.
וג'די חלאילה: זה גם בעיה אחרת שקיימת היום.
וג'די חלאילה: בדיקה שלנו מראה שרוב המבנים מבחינת סטטוטורית הם עדיין נמצאים בתכניות כוללניות שעדיין לא התחיל התכנון המפורט, כ- 8,000 מבנים.
וג'די חלאילה: 4,000 מבנים מהם בתכניות מפורטות שהם בתהליך, ויש 2,000 מבנים שהם בכלל מחוץ לתכניות המתאר, עדיין לא נכללו בתכניות המתאר נדרש להרחיב תכניות המתאר.
וג'די חלאילה: בדיקה לפי המחוזות מראה, שרוב הבנייה למגורים שהיא דווקא במחוז חיפה, באזור ואדי ערה, מתרכזת שם.
וג'די חלאילה: חלק גם כ- 30% מהבנייה גם במחוז צפון וגם במחוז מרכז, למרות שהאוכלוסייה שם היא 13%, יישובים שנבדקו, אבל יש שם מסה גדולה של מבנים לא מוסדרים.
וג'די חלאילה: בדיקה שלנו למיקום המבנים האלה לפי יישובים מראה שדווקא ברוב היישובים, מחצית מהיישובים הערבים, אין את הבעיה הזאת של בנייה לא מוסדרת, ב-50% יישובים, 35 יש בין 0-50 מבנים שהם רק לא מוסדרים, הריכוז הוא נמצא בעשרה רשויות בלבד, הרשויות הגדולות, 64% מהיחידות הדיור מרוכזות ביישובים אלה.
וג'די חלאילה: בדיקה גם של המבנים שהם מחוץ לתכניות המתאר מראה שהם מרוכזים בחמישה יישובים.
וג'די חלאילה: חמישה יישובים שנדרש להרחיב את תכניות המתאר ואז הם יוכלו לקבל היתרים וחיבורי חשמל.
וג'די חלאילה: בעיקר יישובים גדולים שהם נמצאים במשולש.
וג'די חלאילה: אז הסקר, הבדיקה שלנו, המיפוי של כל המבנים הלא מוסדרים מראה שמדובר על ריכוזים של מבנים ולא מדובר על מבנים מפוזרים, מדובר על שכונות ממש של מבנים שצריך להסדיר, גם הבתים הבודדים שהם נמצאים ממש צמודים לקו הכחול, והבנייה קיימת, זה גם מאפשר חיבור לחשמל, ועליות תשתיות נמוכות.
וג'די חלאילה: ההצעה שלנו, לפי המחקר, שצריך לחבר את הבתים לפי תכניות המתאר.
יוסף ג'בארין: תכנית המתאר הכוללניות אתה מתכוון?
וג'די חלאילה: << אורח >> כן, לפי תכניות הכוללניות.
וג'די חלאילה: 10,000 מבנים עדיין לא התחיל התכנון המפורט, נלך על המתווה של מבנים שהם בתכנית מפורטת מופקדת, אז רוב המבנים לא יוכלו לקבל היתר בנייה וקצב ההסדרה נמוך.
וג'די חלאילה: אנחנו מדברים על 3,500 מבנים שהוסדרו בחמש שנים האחרונות, ארבע שנים.
וג'די חלאילה: << אורח >>
וג'די חלאילה: << אורח >> אז פחות מ- 1,000 מבנים בתוך שנה, לפי קצב הזה ומספר הבתים הקיימים, אם נמשיך בקצב הזה, ייקח יותר מעשר שנים עד שיסדירו את כל הבתים.
וג'די חלאילה: זה בעייתי שצריך לחבר את הבתים האלה לחשמל, אז אנחנו מציעים לחבר לפי תכניות המתאר הכוללניות שכבר הופקדו או בתהליך וכל המבנים הם, רובם יכללו בתכניות המתאר ואפשר להסדירם בקרוב, או בשנים הבאות.
וג'די חלאילה: << אורח >> ודבר שני, המבנים שהם מחוץ לתכניות הכוללניות מרוכזות בחמישה ישובים, צריך ליזום תכניות כוללניות ולהסדיר את המבנים האלה.
וג'די חלאילה: והדבר האחרון, גם צריך לאפשר חיבור חשמל זמני לבתים שיוסדרו מיד, ולא לחכות לטופס 4 כי זה מעכה את חיבור החשמל לבתים האלה.
וג'די חלאילה: תודה.
יוסף ג'בארין: ואם נלך לפי התכנית מתאר הכוללנית, לפי הבדיקה שלכם זה יכסה את מרבית הבתים?
יוסף ג'בארין: 90% פחות או יותר?
וג'די חלאילה: כן, יכסה את רוב, חוץ מ-2,000 מבנים שהם מרוכזים ברובם בחמישה יישובים, שצריך ליזום שם תכנית מתאר וגם הם יוכלו לקבל חשמל.
וג'די חלאילה: חמישה ריכוזים בחמישה יישובים בטירה, טייבה, כפר קאסם, מראר וירכא.
וג'די חלאילה: יתנו תכניות המתאר, הייתה בעיה עם תמ"א 35, אני לא רוצה פה להרחיב על תכניות המתאר, אבל היום יש ועד לתמ"א 35 וניתן להרחיב את תכניות המתאר.
וג'די חלאילה: הבעיה רק שמינהל התכנון לא יזם את תכנית המתאר.
יוסף ג'בארין: כן, זו הצעה מאוד חשובה ואני מניח גם שתשתתפו בדיון שנקיים בנושא.
יוסף ג'בארין: תודה רבה, וג'די.
יוסף ג'בארין: תודה רבה גם על הגשת המסמך החשוב.
יוסף ג'בארין: אילה רצית להוסיף?
אילה אליהו: כן, רציתי לשאול בהקשר הזה של מה שוג'די הציג, הוא דיבר על כ-3,500 מבנים שיש לגביהם תכניות מפורטות, שניתן להוציא מכוחן היתר בנייה, אבל הוועדות המקומיות לא מאפשרות חיבור לחשמל גם אחר קבלת היתר בנייה, בטענה שנותנים רק למבנים מוצעים ולא למבנים קיימים.
אילה אליהו: הייתי רוצה לשאול את נציג משרד המשפטים, אולי אני לא מבינה את החוק נכון, אבל זה לא נראה לי מסתדר עם הסעיף הזה 157א' (ח'), שאומר שכן ניתן לבקש צו לחיבור למבנה שיש לו תכנית מפורטת.
אילה אליהו: איך זה מסתדר?
אילה אליהו: אתה מבין את השאלה שלי?
רוסלאן עותמאן: אני מבין את השאלה שלך, אז בהחלט סעיף 157 אומר שככל שקיימת תכנית מפורטת, שוב במתווה הראשון שנקבע לפני כמה שנים היה נדרש שיהיה מינימום של 50 יחידות דיור, התנאי הזה בוטל ויש הקלות.
רוסלאן עותמאן: עכשיו, ממה שאנחנו מבינים, גם ממה שנמסר לנו ממינהל התכנון, שכמעט ולא מוגשות בקשות לפי הסעיף הזה, וזה מה שאמרנו מקודם, מה שכרמית ציינה מקודם, שצריך לבדוק למה, מה החסמים האמיתיים שבגינם לא מוגשות בקשות לפי הסעיף הזה.
אילה אליהו: אז זה בדיוק דוגמא למקרה שנראה שהיה יכול לקבל אישור לפי החוק ולא מקבל.
רוסלאן עותמאן: בישיבה שתתקיים אני מציע גם שלכל הגורמים שיגיעו לישיבה, לעשות איזה עבודה בפנים.
יוסף ג'בארין: צריך מיפוי.
רוסלאן עותמאן: לעשות מיפוי.
רוסלאן עותמאן: בהחלט.
רוסלאן עותמאן: מיפוי של כל החסמים ולהציג אותם ואנחנו נבחן אותם ומה שאפשר לעשות אני מניח שהדברים כן ישקלו בכובד ראש, אבל קודם כל צריך באמת לזהות את הבעיה.
יוסף ג'בארין: ולכן עלה, הייתה המלצה של משרד המשפטים, אני חושב, למנות פרויקטור.
יוסף ג'בארין: זו הייתה המלצה שלכם נכון?
רוסלאן עותמאן: כן.
יוסף ג'בארין: זה הרעיון, שיש מקומות שאפשר, זה לא קרה לצערי.
רוסלאן עותמאן: אנחנו, מה שאנחנו רצינו, אחרי שבאותה ישיבה שאם אני זוכר נכון, כבוד היושב ראש השתתף באותה ישיבה אצל ארז קמיניץ, המשנה ליועץ, ובאמת מה שאנחנו אמרנו, שהמטרה של הפרויקטור הזה בעצם לזרז את הגשת הבקשות האלו.
יוסף ג'בארין: כן, כן.
יוסף ג'בארין: בפועל, מהם המקומות שאפשר להוציא צו ולזרז אותם.
סונדוס סאלח: תודה רבה, כבוד היושב ראש, אני חושבת שהאורות של דובאי סנוורו את האנשים וכבר שכחו מה זה לחיות בלי חשמל, מה זה חיים בלי חשמל.
סונדוס סאלח: חיים בלי חשמל, בתים בלי חשמל, זה אישה במצוקה שאין לה איך לפנות ולמי לפנות.
סונדוס סאלח: זה תלמידה בעידן הלמידה מרחוק ובעידן הזום היא רחוקה מלמידה ונפגעת כל הזכויות הבסיסיות שלה.
סונדוס סאלח: זה משפחה אומללה, וכמעט בלי אוכל, בלי תרופות, בלי מקרר לתרופות.
סונדוס סאלח: זה ללא חיים, זה משפחה ללא חיים, זה הורים אומללים.
סונדוס סאלח: ומי אמר שאין תכנון ובנייה ביישובים הערבים?
סונדוס סאלח: יש, יש תכנון שלא לתכנן, לשמר את המצב העגום הזה, יש תכנון לעודד עבריינות אזרחית, זה פשוט ככה.
סונדוס סאלח: שייקחו חשמל ויחשבו איך לחבר את עצמם לחשמל ולחיים, יש תכנית לייצר בנאדם מיואש, אומלל ואחרי זה נשפוט אותו בגלל שהוא הפר את החוק או עבר על החוק.
סונדוס סאלח: חשמל צריך להחריג אותו ושיהיה זמין ונגיש לכל בנאדם משלם מיסים.
סונדוס סאלח: ניתוק החשמל, או אי תכנון היישובים ואנשים בלי חשמל זה לפגוע בכל הזכויות הבסיסיות של כל בנאדם, וכל משפחה, וכל האופציה והפוטנציאל להתקדם במיוחד בעידן המציאות הקשה הזו שכולנו חווים.
יוסף ג'בארין: עורכת דין סנא אבן ברי מהאגודה לזכויות האזרח שעוסקת גם בנושא הזה, גם באזור הנגב.
יוסף ג'בארין: סנא איתנו, נכון?
יוסף ג'בארין: רק לגבי המצגת של "סיכוי" ודו"ח המחקר של הממ"מ, של מרכז המחקר, אנחנו נעלה לאתר כי אנשים פונים לקבל עותקים, אז נעלה כמובן לאתר.
יוסף ג'בארין: סנא, שוקראן, בבקשה.
סנא אבן ברי: תודה רבה חבר הכנסת יוסף ג'בארין שהעלית את הנושא החשוב הזה על סדר היום, ואני גם רוצה להתחבר מכאן ישר גם כן לדברים של חברת הכנסת סונדוס סאלח, שאכן בעצם נאמר פה בדיון מספר פעמים שהעדר חיבור חשמל הוא מכורח התוצאה שאנשים בוחרים לבנות באופן בלתי חוקי.
סנא אבן ברי: אז דבר ראשון בוא נתחיל שאנשים בונים ללא היתר מכורח המציאות ולא בגלל שהם בוחרים לעשות כך.
סנא אבן ברי: הם בונים ללא היתר בגלל שהליכי התכנון נמשכים שנים רבות, רבות מאוד, וניתן למצוא דוגמאות לכך בנגב.
סנא אבן ברי: 11 יישובים שמאוגדים תחת שתי המועצות נווה מדבר ואל קסום, שקיבלו הכרה פורמלית כבר למעלה מעשרים שנה חלקם, אולם בשל הימשכות הליכי התכנון, לא ניתן לחבר אותם לא לחשמל ולא למים ולא לשום תשתית אחרת.
סנא אבן ברי: יתרה מכך, גם מוסדות ציבור כגון בתי ספר ומרפאות שממוקמים הן ביישובים המוכרים והן ביישובים הלא מוכרים, אינם מחוברים בחלקם לחשמל ולמים, והחשמל שמסופק אליהם הוא בעצם באמצעות גנרטורים.
סנא אבן ברי: בימי הקיץ החמים וימי החורף הקרים הגנרטורים קורסים תחת הצריכה, החשמל מתנתק פעמים רבות ומותיר את המוסדות ללא מזגנים, תאורה, ולמעשה פוגע באיכות החינוך.
סנא אבן ברי: עכשיו אני יודעת שזה לא המסגור של הדיון, אך כתשובה למשרד המשפטים ולמוסדות התכנון, זאת דוגמא שבעצם מראה שגם מוסדות ציבור שהוקמו מכוח תכניות מאושרות לא מחברים אותם לחשמל.
סנא אבן ברי: וזה קורה גם כן בכפר הלא מוכר הגדול ביותר בנגב, ואדי נעם, בן מתגוררים מעל ל- 10,000 תושבים.
סנא אבן ברי: יש בו שלושה בתי ספר, אשכול גנים ומרפאה, ובלב הכפר מאז שנות השמונים הוקמה אף תחנת כוח של חברת החשמל שמספקת חשמל לכל האזור של הנגב, אך לתושבי ואדי נעם, שמתגוררים בסמוך לתחנת הכוח, אין אפשרות להתחבר.
סנא אבן ברי: אז אני רוצה רק לסיום להגיד שתכנון הוא כלי שנועד לייצר פתרונות במקרים יוצאי דופן, והמדינה כאשר רצתה, היא הביעה גמישות פרוצדורלית ומצאה פתרונות במקומות שונים בארץ, וכך צריך לעשות גם ביחס ליישובים הערבים.
סנא אבן ברי: תודה רבה.
יוסף ג'בארין: שוקראן, תודה רבה, סנא.
יוסף ג'בארין: עורך דין תאופיק ג'אברין.
יוסף ג'בארין: אתה גם יזמת אותה הצעת חוק, פשוט לנתק באופן מפורש את הקשר בין חיבור לחשמל וענייני תכנון ובנייה, אז חשוב גם למקד את הנושא כאן.
יוסף ג'בארין: תפאדל.
תאופיק ג'בארין: כן, זו הייתה הצעת חוק למעשה כשהייתי יושב ראש של ועדת משנה בוועדה מקומית לתכנון ובנייה עירון, ואז אני גם כן התנסיתי בכל מצוקות של אנשים שלמעשה הם לא יכולים להוציא היתרי בנייה ולא יכולים להתחבר לחשמל.
תאופיק ג'בארין: למעשה, הרעיון הוא ככה, שאין ולא צריך להיות קשר, בין היתר בנייה לבין חיבור לחשמל, למרות שהחוק למשל מדבר על גם כן שאסור לחבר בתים בלתי חוקיים גם לחשמל, גם למים, גם לטלפון.
תאופיק ג'בארין: אנחנו רואים שהבעיה היא מתמקדת רק בחשמל כי מים למעשה המדינה לא הצליחה לאכוף את הסעיף הזה והבתים מתחברים למים ואי אפשר למעשה לאכוף את הסעיף הזה.
תאופיק ג'בארין: גם טלפונים יש היום סלולריים וגם לפני כן אנשים התחברו לטלפונים, הבתים האלה התחברו לטלפונים, נשארה רק הבעיה של החשמל.
תאופיק ג'בארין: היה חוק בשנת 1996, הוראת שעה שהיה תוקף לשנתיים, שלמעשה חיבר או הסמיך את שר התשתיות, שר האנרגיה, לחבר בתים ללא היתר לרשת החשמל, וחוק זה הוארך תוקף שלו מספר פעמים עד שהסתיים התוקף של בשנת 2007.
תאופיק ג'בארין: כלומר משנת 2007 עד היום, 13 שנה, אנחנו נמצאים במצב שאנשים לא יכולים לחבר את הבתים שלהם לחשמל.
תאופיק ג'בארין: אין אפשרות חוקית כזאת על אף שבפועל אנשים שיש להם כסף, ויש להם בתים שאין בהם היתרי בנייה, הצליחו באמצעות מאכרים של חברת החשמל, לחבר את הבתים האלה לחשמל.
תאופיק ג'בארין: ויש תופעה, המצב הזה יצר גם כן תופעה של קבלנים, קבלני משנה של חברת החשמל, אנשים שלמעשה הצליחו לקבל שעוני חשמל לבתים שלהם, והם למשל מוכרים, למעשה מוכרים, את החשמל לשכנים שלהם במחירים מופקעים.
תאופיק ג'בארין: כלומר, נוצר מצב שכנראה שהמאכרים, הקבלנים האלה גם כן וגם אנשים שמחוברים לחברת החשמל טוב להם המצב הזה כי כולם מתעשרים מהמצב הזה על חשבונו של האזרח החלש, האזרח הקטן.