GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יוסף ג'בארין: הייתי אומר כאן גם וגם, הייתי אומר גם מהפרספקטיבה החברתית ולא רק חינוכית.
יוסף ג'בארין: הייתי אומר שיש תכלית חברתית מאוד ברורה לחוק הזה, גם אם הוא נכרך ביום לימודים ארוך.
חיים הלפרין: אני מסכים, אני רק אומר שאם היו רוצים לתת פתרון נקודתי לילדים עניים, המדינה, כולנו, היינו חושבים על פתרונות שהם לא בהכרח באמצעות בית הספר, יכול להיות שהפתרון היה אחר.
חיים הלפרין: אבל כיוון שהמטרה הייתה בעצם ליצור גם סוג של שוויון ושותפות, זה נעשה באמצעות מערכת החינוך ואנחנו גאים במהלך הזה, שבו הצוות החינוכי שותף, שבו הילדים שותפים, יש הרבה מאוד עשייה חיובית לטובת הדבר הזה במוסדות החינוך של תורנים ועוזרים וכל מיני דברים כאלה שזה רק משדרג אותו, כולל הכרה באיכות של מזון, כולל אכילת ירקות שלא תמיד קורית בבית.
חיים הלפרין: כל הדבר הזה צריך להיאמר בהקשר של איך הוא מתנהג בשגרה.
חיים הלפרין: ברגע שעוברים למצב חירום וזה כבר נאמר, קודם כל, בהיבט הפשוט בתי הספר והגנים לא עובדים אז הילדים נמצאים בביתם, ולכן הפתרון שהלכנו אליו בסגר הראשון יחד עם משרד הרווחה היה באמת באמצעות מערך אדיר שכרגע אני לא שומע על קיומו וחבל, כי פיקוד העורף לא סיפר מה הוא עושה, שמענו רק מה רח"ל רוצים לעשות ולא שמענו מה פיקוד העורף עושה בפועל ברשויות המקומיות.
חיים הלפרין: בעצם ברגע שאתה מתייחס לילד בתוך המשפחה שלו המענה צריך להיות אחר.
חיים הלפרין: תחשבו על זה רגע, אם נעשה את המהלך ונגיד שכל ילד, נביא לו הביתה את המנה שלו.
חיים הלפרין: איזה צורה יש לדבר הזה כשהוא נמצא בתוך המשפחה שלו ויש לו אח בכיתה ז' שלא זכאי ועוד אח בגיל שנתיים, אז יריבו על המנה?
חיים הלפרין: איך אנחנו רוצים שהדבר הזה ייראה?
חיים הלפרין: צריך להבין ולהתייחס למצב החירום בהיבט הזה שהילדים נמצאים בביתם באופן שונה.
חיים הלפרין: עכשיו אני רוצה להגיד משהו לגבי ה-18,000 שדיברנו עליהם קודם.
חיים הלפרין: בסגר הקודם מנגנון המתנדבים ברשויות המקומיות בממשק שבנינו בין החינוך לרווחה ידע להגיע גם לנוער בסיכון ברמה של שם ילד וכתובת וגם ברמה של בתי הספר, בממשק בין הצוות החינוכי למחלקת הרווחה, ואז הגיעו למשפחות באמצעות המנות שהגיעו לילדים האלה למשפחות שלהן, אבל הם קיבלו יותר מנות מאשר ילד אחד קיבל מנה אחת.
חיים הלפרין: וגם צריך לזכור שבממשק הזה היו עוד פתרונות, כלומר לא היה רק מנה או שתיים או חמש לילד או לקשיש שהרווחה דאגה לו, זה היה מענה שהרווחה ידעה להגיד 'רגע, המשפחה הזאת כבר קיבלה מענה יותר רחב במסגרת סלי מזון, המשפחה הזאת קיבלה מענה יותר רחב באמצעות שוברים' והפתרון למקרים האלה יכול היה להתבצע בדרך הזאת.
חיים הלפרין: וברגע שהשוק התחיל לחזור לעבודה הרבה מאוד מתנדבים חזרו לעבודה שלהם, אז הרבה רשויות אמרו שהן כבר לא מצליחות לחלק את המנות למשפחות.
חיים הלפרין: גם אגב לקשישים זה התמעט והלך וגם לילדים בסיכון ולנוער בסיכון.
חיים הלפרין: אז ה-18,000 היו בעצם הקבוצה של הילדים שאיתרנו.
חיים הלפרין: התחלנו אגב, אם זה היה צומח לא הייתה לנו מגבלה תקציבית.
חיים הלפרין: אם היו מגיעים ליותר אחוזים, פרו טרואן הציג את זה נכון.
חיים הלפרין: פילחנו בתוך בתי הספר היותר חלשים 25%, אמרנו בואו נתחיל ב-25%, אנחנו יודעים שצוות בית הספר יודע לאתר אותם, הרווחה תתממשק עם זה, את זה אפשר לחלק, בוא נתחיל משם, ובכל מקום שיגידו לנו ש-25% לא מספיק וצריך 35%, נגדיל את זה.
חיים הלפרין: אבל לא היינו רוצים ואני חושב שגם אתם לא הייתם רוצים שייווצר מצב שבו המנות יעמדו באיזה מקום ואף אחד לא ייקח אותן כי אין מי שיכול לחלק אותן ואז ייצא שם רע ותחושה של בזבוז ובזבזנו כספי ציבור בלי סיבה.
חיים הלפרין: לכן זה המספר של 18,000.
חיים הלפרין: אגב, השנה הזאת גם בסגר, להזכיר לכולם, ילדי החינוך המיוחד והנערים והילדים בסיכון, מקבלים הזנה במסגרת הלימודים שלהם.
חיים הלפרין: כלומר בכל מקום שהחרגנו, אפילו גם בערים האדומות, חינוך מיוחד עובד, ויש הזנה בחינוך המיוחד.
יוסף ג'בארין: כן אבל גם שם שומעים על בעיות שגם ההחרגה הזאת לא תמיד עובדת בגלל כל מיני קשיים.
יוסף ג'בארין: אבל אני רוצה לחזור לנקודה שהעלית.
יוסף ג'בארין: מה שמפריע לי אולי בהצגת הדברים שלך שברמה הכללית, אני מסכים על הצורך בלתת מענים כוללים יותר, אבל קשה לי עם העובדה שאין מעקב אחרי אותם תלמידים, אותם ילדים, שלא רק שהיו זכאים אלא גם ישמו בפועל וקיבלו את אותן מנות, כאשר עכשיו אין לכם נתונים מה ההיקף של אותם ילדים שהמשיכו לקבל אחרי הסגר.
יוסף ג'בארין: הציפיה שלנו כאן
יוסף ג'בארין: שפשוט לפחות את זה תדעו, ואז אתם יכולים לדעת אם כל הילדים הללו כבר קיבלו מענים בתמיכה הכוללת של פיקוד העורף, של שירותי הרווחה, בסדר, זה יכול להרגיע אותנו.
יוסף ג'בארין: כי אין לכם את המיפוי, אין לכם את הנתונים הללו.
יוסף ג'בארין: הקושי בנושא, כשמשרד החינוך משאיר את הכדור במגרש של השלטון המקומי נראה לי שזה בעייתי, נגיד רשות שלא ממלאת את תפקידה ומתקשה לתפקד, מה קורה עם הילדים?
יוסף ג'בארין: כאן הקושי ואני חושב ששמענו רעיונות גם מפיקוד העורף, משרד העבודה והרווחה, משרד הבריאות, שאם כל הגורמים הללו יבואו ביחד לשולחן עגול, ישיבת סינכרון המידע הזה, ואז לפחות אפשר היה לצמצם את הנזק שייגרם לאותם עשרות אלפי ילדים שאנחנו לא יודעים מה קורה איתם.
חיים הלפרין: אז אני רוצה להגיד כך, א.
חיים הלפרין: גם בשוטף אנחנו משתדלים מאוד לא לדעת מי בבית ספר X עני ומי לא עני, כי אנחנו רוצים לדעת רק שהילדים במקומות הזכאים, כמה שיותר ילדים מקבלים הזנה, ובעיקר שאין ילדים שבגלל מצבם הכלכלי לא מקבלים הזנה.
חיים הלפרין: אני לא אלאה אתכם במקרים שבהם רבתי עם ראש עיר ואמרתי לו 'למרות שאתה לא עושה כמו שצריך נביא אוכל לילד הזה ואת החלק שלך נקזז'.
חיים הלפרין: זאת החלטת מדיניות שקיבלנו כבר לפני שנה, אחרי שראינו שמשאים ומתנים לא מתקיימים ויש רשויות שאו מתחמקות או לא יכולות לשלם את חלקן, שאגב הוקטן באופן משמעותי לרשויות החלשות כך שלא יכולה להיות להן עילה שהן לא יכולות לעמוד בזה.
חיים הלפרין: אבל אני שם את זה בצד.
חיים הלפרין: גם בשוטף אנחנו משתדלים לא לדעת ברמת מטה, מי ילד עני ומי לא.
חיים הלפרין: זה משהו עדין, צוות בית הספר צריך לדעת אותו, ולכן - - -
יוסף ג'בארין: בסדר, יש לכם את התלמידים הזכאים שכבר נמצאים בתכנית הזאת תקופה, כבר פיתחו ציפיות, אני מניח שבשיתוף פעולה בין נציגי משרד החינוך, השלטון המקומי ומשרד העבודה והרווחה אפשר לפחות לקבל תמונת מצב לגבי מה קורה עם כל אותם הילדים שהיו שותפים לפרויקט ההזנה.
יוסף ג'בארין: הם לא היו סתם שותפים אני מניח, מדובר באשכולות סוציו אקונומיים נמוכים ואם מדברים על רמת עוני גבוהה בישראל אז היא בטח מתרכזת בישובים הללו, ואז אפשר פשוט לחתור לתמונת מצב שתבהיר מי כאן נפל בין הכיסאות, וההערכה של כל האנשים שדיברו כרגע, שאנחנו מדברים על עשרות אלפים שלא מקבלים מענים מאז תחילת הסגר.
יוסף ג'בארין: אז בלי להכנס אולי להגדרה עני, לא עני, נזקק או לא נזקק, יש משהו יותר מוגדר.
יוסף ג'בארין: יש אותם הזכאים, בתוך הזכאים יש כאלה שמימשו את הזכאות והדרישה שלנו היא לתאם את הצעדים כדי שאפשר יהיה להבטיח שאותם תלמידים מקבלים מענים, וכך נוכל להיות רגועים שהמענה הזה מגיע אליהם ולא שהם נשכחו מגורמי הרווחה או אולי פיקוד העורף לא הגיע אליהם וכדומה.
חיים הלפרין: אני רוצה להבהיר משהו בנקודה הזאת.
חיים הלפרין: תראו, בסגר הקודם נוצר ממשק רווחה-חינוך-שלטון מקומי וניתן מענה לדעתנו מתוך מה שאנחנו שומעים, גם משובים מהשלטון המקומי, גם משובים ממשרד הרווחה שעשה בדיקה מול המחלקות שלו וגם אנחנו מול מחלקות החינוך, היה מענה סביר.
חיים הלפרין: אני אף פעם לא רוצה להגיד שהוא מעולה ואני לא רוצה להגיד שכולם קיבלו, אבל היה מענה סביר, וגם לא שמענו מקרי קצה בולטים.
חיים הלפרין: עוד לפני הסגר הנוכחי עשינו בדיקה עם עצמנו, בדקנו עם משרד הרווחה, מה אתם צופים שיהיה אולי בסגר הבא.
חיים הלפרין: והתשובה שקיבלנו ונראית לנו סבירה לגמרי, שהמדינה כמדינה הטילה את האחריות על פיקוד העורף כגורם מבצע, מתכלל, מול הרשויות המקומיות.
חיים הלפרין: לא שמענו פה ולצערי זה כאילו - - - שלא קורה כלום, אבל אני חושב שלא נכון שלא קורה כלום.
חיים הלפרין: פיקוד העורף אני יודע שעובדים מול הרשויות, מחלקים סלי מזון, מחלקים שוברים - - -
יוסף ג'בארין: אתה צודק בעניין הזה אבל צריך כאן עוד צעד נוסף כי שמענו את פיקוד העורף וגם שם הם אומרים שצריך כאן סינכרון מידע ולעשות התאמות ולהיות בטוחים מה קורה עם כל אותם הילדים והתלמידים, פשוט להיות בטוחים שהם מקבלים מענה כיום.
יוסף ג'בארין: את הצעד הזה צריך לעשות והצעד הזה כנראה יגלה שיש כאן עשרות אלפים שעדיין לא מקבלים את המענה הראוי ברמה של מנה יומית, לא ברמה של סל מזון שמתקבל אולי פעם בשבוע או פעם בחודש.
יוסף ג'בארין: לכן שוב - - -
חיים הלפרין: ח"כ ג'בארין, אני רוצה להגיד בצורה ברורה.
חיים הלפרין: כל פורום, ואנחנו בקשר עם משרד הבריאות, עם פרופ' טרואן, אנחנו בקשר עם כולם.
חיים הלפרין: כל פורום שירצה שנושיט כתף אנחנו שם, כי המשימה היא הילדים, ולא שום דבר אחר.
יוסף ג'בארין: בדיוק, ולכן הדרישה שלנו ממשרד החינוך בתור מי שמופקד על יישום אותו חוק, גם אם ברמה הפורמלית כיום יש קשיים ביישום שלו, צריך פשוט להיות עם תמונת מצב כיום, יש את ההיבט החברתי הרווחתי המאוד חשוב, אלה ילדים, תלמידים שהחוק הגדיר אותם כנזקקים, וחשוב לנו שמשרד החינוך יראה את כל התמונה כאן ואני אשמח אם קודם כל אפשר יהיה לקדם את התיאום הזה עם גורמי הרווחה ועם פיקוד העורף, להחליף מידע ונתונים בנושא הזה, ואם נוכל לקבל תמונת מצב מתוך אותם ילדים שנהנו ממפעל ההזנה, כמה היום נשארו במסגרת התכנית הזאת וכמה נפלטו.
יוסף ג'בארין: זו תמונת מצב מאוד חשובה.
יוסף ג'בארין: אני מבין שאין לכם כרגע ואין למשרד הרווחה ולפיקוד העורף את התמונה הזאת, וזה הזמן לעשות את כל התיאומים הנדרשים ולהבטיח שמגיעים לכולם.
יוסף ג'בארין: אני מבין שאין בעיית תקציב, יש את התקציב ואפשר אולי לדסקס יחד עם פיקוד העורף איך בכל זאת מגיעים לכל אותם תלמידים שכיום לא מגיעים אליהם וכך גם לפתור את הבעיה.
יוסף ג'בארין: אנחנו גם נעגן את זה בהמלצות הוועדה.
יוסף ג'בארין: כרמית נציגת המועצה הלאומית לשלום הילד בבקשה.
כרמית פולק כהן: שלום אדוני.
כרמית פולק כהן: קודם כל באמת תודה רבה על הדיון הכל כך חשוב הזה.
כרמית פולק כהן: נאמרו פה הרבה דברים ולכן אני לא רוצה להלאות ולחזור עליהם.
כרמית פולק כהן: אנחנו חושבים, ובטח לפי מה ששמעתי עכשיו, חד משמעית שמשרד החינוך שלא רק אחראי על זה מתוקף חוק אלא מכיר את הילדים.
כרמית פולק כהן: אני שמה שניה בצד את מסגרות הילדים בסיכון שאולי משרד הרווחה חולש עליהן אבל משרד החינוך מכיר את הילדים.
כרמית פולק כהן: לא אמורה להיות – ואגב, גם נציג משרד החינוך אמר בעצמו שבסגר הקודם זה בדיוק מה שנעשה.
כרמית פולק כהן: זה לא עניין של הגדרה של איזה ילד הוא עני.
כרמית פולק כהן: גם כשבתי הספר מבקשים מההורים לבקש את המלגות שהם צריכים לצורך תשלומי הורים וכולי, בתי הספר יודעים מי הילדים שצריכים את הסיוע הזה.
כרמית פולק כהן: לא יכול להיות שאנחנו שומעים פה משרד אחרי משרד ואגב גם פיקוד העורף שלכאורה מתכלל את זה, שאומרים לנו 'אין לנו מושג לגבי הנתונים'.
כרמית פולק כהן: דבר ראשון זה תכלול.
כרמית פולק כהן: דבר שני זה נתונים.
כרמית פולק כהן: דבר שלישי, אנחנו מסתכלים על המציאות הזאת בשטח ואנחנו רואים שכל הארגונים מדברים על עשרות פניות שמגיעות אליהם.
כרמית פולק כהן: שמעתי פה את המילים 'ועדת היגוי'.
כרמית פולק כהן: בואו, כולנו יודעים איך ועדת היגוי עובדת.
כרמית פולק כהן: עד שנקבל את ההמלצות של ועדת ההיגוי נהיה בסגר 15.
כרמית פולק כהן: זה פשוט לא הגיוני בכלל לחשוב שאנחנו עכשיו נעשה ועדת היגוי.
כרמית פולק כהן: הבעיה מוכרת, כן צריך מישהו שייקח אחריות ויגיד 'אני מתכלל את זה', ודבר שני, שכולם יבינו את הנתונים שיש להם והנתונים יסונכרנו, אחרת נמצא את עצמנו בדיוק באותו מצב.
כרמית פולק כהן: אגב, זה כל כך מצער שאנחנו נמצאים אחרי הסגר השני ועדיין אנחנו לא יודעים את התשובה לשתי השאלות האלה.
כרמית פולק כהן: היו פה גם הרשויות המקומיות, אומר משרד החינוך 'נביא את המנה ואז חלילה הם יריבו על המנה', קודם כל זה מזעזע, אבל זה בדיוק הסיפור של שיתוף פעולה.
כרמית פולק כהן: אם חס וחלילה יש משפחה שעשויה לריב על המנה שהילד שלה מקבל, זה בדיוק הסיפור של שיתוף פעולה, רווחה, משרד החינוך, הסינכרון בין כל המשרדים הוא קריטי.
כרמית פולק כהן: אני אומרת שוב, בגלל שמשרד החינוך מכיר את מרבית הילדים הוא זה שיכול כרגע לתת תמונת מצב מי הילדים שזקוקים לזה.
כרמית פולק כהן: מאוד יכול להיות שאלה לא ילדים שמוכרים לרווחה.
כרמית פולק כהן: הרי נאמר פה לא אחת וכולנו מכירים את המציאות שנמצאים כרגע עוד עשרות ילדים שלצערנו נוספו לדבר הזה, ולכן אני חושבת שא.
כרמית פולק כהן: צריך שמשרד החינוך יתכלל את כל הדבר הזה, פיקוד העורף, כבודו במקומו מונח אבל אני חושבת שיש לפתחו, מעבר לזה שהוא גם באמת לא יודע לדעתי מי הילדים שצריכים את המענה הזה כמו שיודעים בתי הספר, וכן, בתי הספר צריכים להזין את המידעים וכך גם יהיו את הנתונים, וכך באמת נוכל להתקדם לעבר פתרון.
כרמית פולק כהן: בינתיים מה שאני שומעת זה הרבה הסכמות של כולם אבל אני לא שומעת מישהו שאומר 'אני לוקח את זה על עצמי' ופה בעיני זה הסיפור.
כרמית פולק כהן: אחרת, בלי לדעת את הנתונים ובלי שיהיה מישהו שיתכלל את זה פשוט נמשיך לדבר ונמצא את עצמנו שוב בסגר הבא באותו מצב.
יוסף ג'בארין: יעל שמחאי , אנחנו חוזרים אליך כסיכום לדיון ואני אסכם לאחר מכן.
יעל שמחאי: אני רוצה שני דברים בזריזות.
יעל שמחאי: אחד – אני לא מייצגת את פיקוד העורף, אני מייצגת את רח"ל, רשות חירום לאומית.
יעל שמחאי: פיקוד העורף הוא גוף ביצוע.
יעל שמחאי: אני מסכימה עם מה שנאמר כאן, פיקוד העורף לא מתכלל את העבודה הזאת, הוא מקבל רשימות ממשרדי הממשלה ועובד בתיאום עם הרשויות ומבצע את המשימות שמוטלות עליו.
יעל שמחאי: אנחנו ברשות החירום הלאומית מתכללים את עבודת משרדי הממשלה.
יעל שמחאי: שוב אני אומרת, בשמחה אני אקים צוות של שולחן עגול שדרכו אפשר לראות איך מוציאים את זה לשטח, איך מורידים את הביצוע לשטח.
יעל שמחאי: אבל אם משרד החינוך רוצה לקחת את זה אליו, בשמחה.
יעל שמחאי: אני מסכימה עם מה שנאמר, צריך מיד שולחן עגול, כל אחד ייתן את המידע, את המיפוי שיש אצלו, התכניות שיש אצלו וביחד נבנה מיד את המפה של הצרכים והמענים כדי להבטיח את הביטחון התזונתי של הילדים ושל אותה אוכלוסייה של הרעבים החדשים.
יעל שמחאי: עד כאן, תודה.
יוסף ג'בארין: גם של אוכלוסיית הנזקקים לפי החוק וגם של - - - אז אתם יוזמים את המהלך הזה?
יוסף ג'בארין: גם מר הלפרין שמח על ההשתתפות, אני מקווה שהיוזמה הזאת יוצאת לדרך.
יעל שמחאי: אם יש הסכמה של כולם שאנחנו הגוף שננהל את זה, בשמחה.
יעל שמחאי: אני שמתי בצ'ט את הנייד שלי שישלחו ואני ארים את זה.
יעל שמחאי: אין שום בעיה.
יעל שמחאי: בסדר גמור.
יעל שמחאי: תודה לך חבר הכנסת על הדיון החשוב הזה.
יוסף ג'בארין: אנחנו כמובן נמשיך ללוות את הסוגיה, אני מניח שאחרי חודשיים-שלושה נוכל גם לקיים ישיבת מעקב.
יוסף ג'בארין: אני רוצה לסכם את הדיון בקביעה שילד רעב הוא בטח ילד שלא יכול לממש את הפוטנציאל הגלום בו ולכן הוועדה מדגישה את הצורך לתת מענים לילדים הנזקקים, לילדים הרעבים.
יוסף ג'בארין: חלק מהחובה הזו מעוגנת בחוק ויש כמובן לקיים את החוק.
יוסף ג'בארין: הוועדה מאוד מודאגת מהמצב שבו כנראה עשרות אלפי ילדים פשוט נופלים בין הכיסאות ולא מקבלים את המנה החמה שהייתה אמורה להיות מובטחת להם דרך מערכת החינוך אבל גם מצד שני אינם מוכרים למחלקות הרווחה ברשויות המקומיות, ולכן הוועדה מדגישה את הצורך לקיים מנגנון של סינכרון מידע בין השלטון המקומי, בין גורמי משרדי הממשלה השונים, סינכרון מידע של אותם ילדים שסובלים כיום מהיעדר בטחון תזונתי שיכלול בהחלט גם התייחסות לאותם ילדים שנהנו מהתכנית של ארוחה יומית לפני הסגר.
יוסף ג'בארין: הוועדה מביעה תמיהה על כך שכמעט שמונה חודשים אל תוך המשבר עדיין אין מתווה ברור ומאושר שיבטיח המשך קיומו של מפעל ההזנה והמשך הגעתה של הארוחה החמה לילדים הזכאים.
יוסף ג'בארין: הוועדה שמעה בדאגה על המעמד החדש שנוצר של ילדים רעבים חדשים שעדיין לא מוכרים לרשויות בצל המשבר וקיים צורך לספק גם להם את המענים.
יוסף ג'בארין: הוועדה קוראת לשיתוף פעולה בין כל המשרדים הרלוונטיים, כדי למצוא פתרונות ברוח הדיון שהיה כאן, גם לגבי אותם ילדים נזקקים אבל גם לגבי ילדים רעבים חדשים.
יוסף ג'בארין: בעניין הזה הוועדה מציעה שרשות החירום הלאומית תהיה הגוף המתכלל את פעולות משרדי הממשלה השונים בנושא של בטחון תזונתי.
יוסף ג'בארין: גם בהקשר של איסוף הנתונים שכבר ידועים לגבי תלמידים זכאים לפי חוק ארוחה יומית לתלמיד, איסוף נתונים גם לגבי הזכאים החדשים וגם לתכלל הסטת תקציבים כדי לקדם בטחון תזונתי לכל הילדים הנזקקים.
יוסף ג'בארין: שמענו גם על השאלון של משרד הבריאות למיפוי מצב הביטחון התזונתי, נשמח לקבל אותו וגם העברתו ישירות לשלטון המקומי.
יוסף ג'בארין: תודה רבה לכולם על ההשתתפות בדיון החשוב.
יוסף ג'בארין: הוועדה תקיים דיון מעקב בהמשך במסגרת זמן של חודשיים-שלושה.
יוסף ג'בארין: אני פותח את הישיבה של הוועדה לזכויות הילד בנושא נוער בסיכון, כאשר מטרת הישיבה היא לקבל תמונת מצב בהמשך לדיונים קודמים שקיימנו בנושא, תמונת מצב על מצבם של נוער בסיכון בצל הקורונה, ואולי תוך מיקוד בחודשים האחרונים, גם בקיץ האחרון.
יוסף ג'בארין: רק הבוקר אפשר לראות את הכותרת הראשית של הארץ על היערכות כנראה להתגברות האלימות, הפשיעה והשוק האפור בצל המשבר הכלכלי.
יוסף ג'בארין: אני חושב שהנושא הזה בטח גם משליך על נוער בסיכון ועל הסכנה שיתדרדרו לתחומים הללו.
יוסף ג'בארין: אני מבין שיש נתונים מהתקופה האחרונה, נשמח לשמוע את עמותת עלם.
יוסף ג'בארין: היה גם שולחן עגול של ועדת המשנה לנוער בסיכון ונשמח לשמוע גם על הדיונים שם ועל תמונת המצב.
יוסף ג'בארין: אני חושב שבסגר הנוכחי, השני, אכן נלמדו דברים מהסגר הראשון.
יוסף ג'בארין: אני רוצה לקוות שהמצב השתפר, אבל כמובן אנחנו נרצה לבחון את זה, האם באמת נלמדו הלקחים מהסגר הראשון ומהן הבעיות שממשיכות גם היום.
יוסף ג'בארין: אני מקווה שלא יהיה סגר שלישי, אבל אם יהיה כזה, שנהיה גם ערוכים בעניין.
יוסף ג'בארין: נמצאת איתנו ח"כ קארין אלהרר וח"כ יוסף טייב.
יוסף ג'בארין: אם תרצו לשמוע קודם נתונים או לדבר בתחילה.
יוסף ג'בארין: מה שנוח לכם.
קארין אלהרר: רק משפט פתיחה.
קארין אלהרר: מצבם של נערים ונערות בסיכון לא היה טוב עוד בטרם הקורונה.
קארין אלהרר: מדובר בקבוצה שיש לה קשיים אמיתיים שהמענים שניתנו לה על ידי משרד הרווחה, משרד החינוך, היו מענים מאוד מאוד חלקיים והקורונה כמובן רק מעצימה את הקשיים.
קארין אלהרר: צריך להבין, הם לא נפגשים עם אנשי מקצוע בשוטף, הם בבית או ברחוב, ואני מאוד מאוד מוטרדת.
קארין אלהרר: כשמדברים על התפרקות, אז ההתפרקות שלהם מגיעה הרבה יותר מוקדם.
קארין אלהרר: הנתונים של דו"ח עלם שבוודאי נשמע אותם בעוד כמה דקות הם נתונים סופר מטרידים וקשה לי לומר שאני סומכת על התכניות הממשלתיות הקיימות כדי לתת מענה, המענה צריך להיות מהיר.
קארין אלהרר: חייב להיות מהיר.
קארין אלהרר: כל יום שלא נעשים דברים, הוא יום שאנחנו מאבדים את העתיד של הצעירים והצעירות האלה.
קארין אלהרר: אני מאוד מקווה שהדיון יביא בסופו גם הבנה שהמשרדים הממשלתיים מבינים את גודל האירוע וגם את הפתרונות המתאימים.
יוסף ג'בארין: כן, אכן זה כמובן מדגיש גם את הדיונים הקודמים שהיו לנו כשהבנו שגם לפני הקורונה שיעור ניכר של הילדים והנוער בסיכון כלל לא זכה למענים.
יוסף ג'בארין: אז אני מניח שעבורם המצב גם הלך והחמיר.
יוסף ג'בארין: איתנו גם נציגים שבטח יתייחסו לזה, לרבות ממשרד העבודה והרווחה והתכנית הלאומית לנוער בסיכון.
יוסף ג'בארין: אז נשמע גם את התייחסותם בעניין.
יוסף ג'בארין: ח"כ טייב בבקשה.
יוסף טייב: אני אהיה קצר, אני חושב שהנתונים חשובים והזמן שלנו קצר והמלאכה מרובה.
יוסף טייב: אבל אני רוצה לצאת בקריאה מאוד פשוטה.
יוסף טייב: נכון שהתכניות של נוער בסיכון לא היו הכי טובות שיש בעולם בלשון המעטה, אבל המצב של הקורונה וההנחיות גרמו לזה שהיום אותם נערים לא יכולים להפגש, לא עם אנשי מקצוע, לא עם הצוות שלהם, לא מישהו שיוביל אותם.
יוסף טייב: צריך להבין שאנחנו מדברים במשפחות לפעמים חד הוריות, משפחות ברמה סוציו אקונומית נמוכה מאוד.
יוסף טייב: עצם זה שאותו ילד נשאר 24 שעות עם המשפחה ושומע את הצעקות, ומקרים של פניות שאני מקבל שאני פשוט מזדעזע, אני רוצה לסכם בזה, אני קורא להתאים את ההנחיות של נוער בסיכון לנוער מיוחד.
יוסף טייב: כשם שאנחנו מבינים שנוער מיוחד עם צרכים מיוחדים, ואנחנו צריכים לפעול ולהחריג אותו, ולתת כן את האפשרות שיפעלו ויקבלו את המענה, אני קורא לפתוח את המסגרות של הנוער בסיכון כמו שפתחו את החינוך המיוחד.
יוסף טייב: אין שום הבדל, ואולי אפילו גרוע מכך.
יוסף ג'בארין: אני חושב שאתה אולי מדגיש יותר את הפעילויות בתוך המסגרות, כי המסגרות כשלעצמן פורמלית הוחרגו.
יוסף טייב: אני מדבר על הפעילויות.
יוסף טייב: נכון, החרגנו את היל"ה, שחררנו את התקציבים, אבל היל"ה לא פועל, "צומחים יחד" לא פועלים, תכניות רבות לא פועלות.
יוסף טייב: לא כי הם לא רוצים, כי ההנחיות לא מרשות להם.
יוסף ג'בארין: תודה ח"כ טייב.
יוסף ג'בארין: נפתח בנתונים מהשטח והתייחסויות לגבי תמונת המצב ואחר כך גם נעבור לשמוע את משרדי הממשלה, נציגי העמותות.
יוסף ג'בארין: נפתח בדו"ח האחרון של ארגון על"ם, דו"ח על בני הנוער במיוחד בקיץ האחרון בהשוואה לקיץ הקודם שלא היה בצל הקורונה.
יוסף ג'בארין: נמצא איתנו רועי חומרי.
רועי חומרי: תודה על הזימון של הישיבה והדיון הזה.
רועי חומרי: אני ברשות
רועי חומרי: כם שלא כמנהגי אציג מצגת קצרה שתסקור את עיקרי הנתונים של הדו"ח שלנו.
רועי חומרי: הדו"ח שלנו במקום מסוים ולא מתוך כדור ברגל מציג הסטוריה.
רועי חומרי: הוא מציג את ריכוז הנתונים שאספנו במהלך שלושת החודשים יוני-יולי-אוגוסט, מתוך כוונה למפות את התוצאות של הסגר הראשון.
רועי חומרי: החשיבות שלו היא בהצגת תמונת המצב כדי לפי דעתי שנוכל להוביל למידה וחשיבה משותפת, כפי שהצגת אדוני, לטובת מה אנחנו צריכים לעשות אתמול אפילו ולא היום.
רועי חומרי: הוא מתאר את סך המפגשים והנתונים שאספנו מעבודה עם מעל ל-6,000 בני נוער וצעירים.
רועי חומרי: כמו שאתם רואים, פגשנו אותם אחרי הסגר במגוון אופנים, ואלה רק חלק מהתפוקות, ואלה עיקרי הממצאים.
רועי חומרי: הרשיתי לעצמי לצרף צילומי מסך שאספנו מהאינסטגרם ששם זה אחד המרחבים שבהם אנחנו בקשר עם בני נוער וצעירים, שכל אחד מהם מבטא את אחת מהתופעות שהחריפו והחמירו בתקופה הזו.
רועי חומרי: אחד הדברים המשמעותיים שראינו זה את העליה במצוקות הנפשיות והרגשיות של דיכאון וחרדה, של בדידות, שהובעו על ידי בני הנוער והצעירים שפגשנו אותם.
רועי חומרי: בהתאמה לדבר הזה ראינו גם עליה בדיווחים על פגיעות עצמיות, גם עליה בהפרעות אכילה, אנשים מתחום החינוך ומתחום הטיפול יודעים כמה לחשיפה ארוכה למסכים ושהות ברשתות החברתיות יש קשר ישיר להפרעות דימוי גוף ולבדידות ולדכאון, תלבישו על זה את המצוקה החברתית הרחבה שיש בעקבות הקורונה, תוסיפו את המצוקה הכלכלית, תוסיפו את היעדר המסגרות, תוסיפו את היעדר השייכות, וזה גבירותי ורבותי, אדוני, חברי הכנסת, זה קצה קרחון.
רועי חומרי: כל צילומי המסך הם אמיתיים של נערים ונערות שאנחנו בקשר איתם.
רועי חומרי: עליה של פי 2 באלימות בבית וברחוב, עליה של פי 2.5, ופה אני רוצה להתעכב, באלימות מינית מדווחת.
רועי חומרי: אלימות מינית זו תופעה שנמצאת בתת דיווח אנחנו עדים לזה, כל גורמי המקצוע במשך שנים על גבי שנים.
רועי חומרי: פי 2.5 דיווחים, ואלה רק הדברים שדיווחו.
רועי חומרי: על אלימות מינית שהתרחשה בתקופת הסגר הראשון ואלימות מינית שהתרחשה בחודשים שלאחר מכן ובחודשי הקיץ.
רועי חומרי: כמובן שהשהות ברשת העצימה גם את האלימות, בוודאי אלימות מינית - - -
יוסף ג'בארין: רועי, רק כדי לדייק כאן.
יוסף ג'בארין: אתה מדבר על עליה יחסית לקיץ האחרון או יחסית לסגר הראשון?
רועי חומרי: אני מדבר בחלק מהנתונים גם וגם.
רועי חומרי: אלימות מינית ביחס לקיץ האחרון זה פי 2.
רועי חומרי: וביחס לסגר ולמה שאנחנו יודעים מהסגר זה פי 2.5.
רועי חומרי: אני יכול להגיד לך שמהנתונים שהתחלנו לאסוף כבר בחודש אוקטובר זה רק הולך וגדל.
רועי חומרי: צוותים שלא היו בהם דיווחים נחשפים על בסיס שבועי לפחות לבין דיווח לשניים בשבוע, של עוד נער או צעירה, שחווים אלימות מינית או שחוו אלימות מינית ועכשיו משתפים אותנו בדברים האלה.
יוסף ג'בארין: אז בעצם בדקתם את הנושאים האלה בשלוש תחנות: הקיץ הקודם, הסגר הראשון במארס ועכשיו הסגר השני.
יוסף ג'בארין: ככה זה?
רועי חומרי: אין לי עדיין נתונים לגבי הסגר השני אדוני, הם עדיין לא מגובשים ונאספים, מה שאמרתי עכשיו הוא ראשוני מאוד.
רועי חומרי: הנתונים שמובאים כאן זה בהשוואה לתקופה מקבילה בשנה שעברה, ובהשוואה לדו"ח הקודם שפרסמנו בסוף הסגר הראשון.
יוסף ג'בארין: אז בעצם יש לנו את הקיץ האחרון, סוף הסגר הראשון והקיץ מהשנה.
רועי חומרי: נכון.
רועי חומרי: בעצם עדיין אין לנו נתונים רגע אחרי הסגר האחרון.
רועי חומרי: נקודה אחרונה היא כל מה שקשור לדברים של סמים, אלכוהול, מסיבות טבע לא חוקיות שמתקיימות, אלה בין הנקודות המובילות שראינו ורצינו להציף.
רועי חומרי: כמובן שהנושא של אלכוהול וסמים הוא חלק ממנגנוני התמודדות לא טובים של בני נוער וצעירים, ואם דיברנו קודם על העליה במצוקה הרגשית אז הדברים האלה תופסים קונטקסט יותר רחב בכל מה שקשור לעולמם של בני נוער וצעירים בסיכון, שגם ההגדרה הזאת כאוכלוסייה, אמרו קודם ח"כ אלהרר וח"כ טייב, התרחבה, יש יותר בני נוער בסיכון, יותר בני נוער וילדים שחווים מצוקה, אנחנו רואים ירידה בגילאים, אנחנו פוגשים ילדים בני 8 ו-10 ברחוב.
רועי חומרי: לפני שבוע וחצי הייתי באופקים, הצטרפתי לאחד הצוותים.
רועי חומרי: אופקים היא לא היחידה בתמונה הזאת, ילדים בני 8 ו-10 ברחוב, בשעה 23:00 בלילה.
רועי חומרי: אז לתוך מעגל המצוקה והסיכון יש התרחבות אדירה גם של השוליים, גם ברמה של האשכולות הסוציו אקונומיים, יותר גבוהים נמצאים ביותר סיכון וגם ברמה הגילאית.
רועי חומרי: אנחנו רואים יותר מבוגרים צעירים ויותר ילדים.
רועי חומרי: נקודה אחרונה ברשות
רועי חומרי: כם מבחינת הנתונים ודברים שארצה להגיב ביחס אליהם.
רועי חומרי: הראשון זה הנשירה מהמסגרות החינוכיות.
רועי חומרי: בחודש ספטמבר כבר קיבלנו דיווחים על בני נוער שלא התכוונו לחזור ללימודים, כשעוד היו לימודים לפני הסגר, מכל מיני טעמים.
רועי חומרי: גם אלה שהיו בשוליים, נשרו.
רועי חומרי: גם בני נוער שבחרו להיות עסוקים בפרנסה ובסיוע ותמיכה בבית וגם צריך להגיד, להיעדר המסגרת לאורך זמן הייתה את ההשפעה על הרתימה והמחוייבות למסגרת.
רועי חומרי: בנקודה הזאת אני אסיים ואחר כך אומר עוד משהו.
רועי חומרי: פגיעה בתפקוד המשפחתי, מה שאמרנו עוד עשירונים לצורך העניין ברמה הסוציו אקונומית נכנסו ישובים שהם יותר חזקים באופן נורמטיבי, אנחנו רואים עוד בני נוער שנכנסים למעגלי הסיכון והמצוקה, וגם צעירים שהצליחו להרים את עצמם ולשרוד ולהשתלב בעולם התעסוקה מפוטרים, מוצאים לחל"ת, ואנחנו רואים אותם קורסים.
רועי חומרי: אחד הנתונים המשמעותיים שראינו זה עליה בכמות הצעירות האמהות שהמצוקה אצלן הלכה וגברה והעצימה בגלל חוסר היכולות שלהן לשרוד גם לעבוד וגם לגדל את הילדים.
רועי חומרי: גם בנושא החיכוכים עם המשטרה, אנחנו רואים שיש עליה מאוד משמעותית, וברשותכם אם הנתונים האלה מציגים את מה שהיה באוגוסט אני רוצה לגעת בשלוש נקודות שקורות עכשיו, בימים האלה.
יוסף ג'בארין: רועי, לגבי חיכוכים עם המשטרה, כאן המיקוד הוא בנוער בסיכון או שזה נתון כללי?
יוסף ג'בארין: תחדד את הנתון הזה.
רועי חומרי: אדוני, ברשותך, אנחנו עובדים עם נוער שאנחנו חווים אותו כנוער בסיכון ומבחינתי כל נער שמגיע בחיכוך עם המשטרה הוא כבר בסיכון, מעצם ההגדרה.
רועי חומרי: הלמ"ס פרסם עכשיו נתונים של 2018 לגבי למשל האוכלוסייה בחברה הערבית ששם אחוז ההפללות וההרשעות הוא הרבה יותר גבוה, אז אנחנו יודעים שהאוכלוסייה הזאת מטבעה היא בסיכון, היא קצת באכיפת יתר.
רועי חומרי: זה לא נושא הוועדה לצורך העניין, אבל מה שאני רוצה לתאר כאן זו העליה בכמות בני הנוער שבאים במגע עם המשטרה כחשודים וכפתיחת תיקים.
רועי חומרי: אחד המגזרים שבהם זה הכי בולט זה המגזר החרדי.