GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אילת לוין: שבא בעקבות מחשבה, שוב, ועדת האמנה לזכויות הילד מאוד מעודדת שיח עם החברה האזרחית ועם ילדים כי בעצם אנחנו מדברים על אמנה שעוסקת בילדים אז זה נראה מאוד חשוב לערב גם אותם בשיח ואנחנו מאוד שמחים על היוזמה הזאת, התחלנו אותה לפני כמה חודשים, היה לנו בינתיים מפגש אחד שהיה מצוין ובאמת כמו שח"כ קארין אלהרר אמרה, הילדים האלה באמת, אם ניתן להם להוביל אנחנו יכולים להגיע מאוד רחוק, אנחנו מאוד התרשמנו ואנחנו מקווים שתצא מזה חשיבה לעתיד מה אפשר לגבש, אולי חקיקה, נחשוב על זה בעתיד וגם את כל זה כמובן נציג בפני הוועדה בדו"חות הבאים שיהיו.
אילת לוין: הדו"ח שלפנינו עוסק - - -
יוסף ג'בארין: אולי תנסי למקד את הדברים בחמש דקות.
אילת לוין: אני אדבר על הדו"ח בקצרה ואשאיר את החינוך לאנשי משרד החינוך ואם יצטרכו אני אשלים.
אילת לוין: הדו"ח מתייחס לכל החקיקה, לכל הפסיקה בישראל, נותן סטטיסטיקות, החלטות ממשלה, חוזרי מנכ"ל, הוא מתייחס לכל הסעיפים באמנה וגם לפרוטוקולים בין השנים 2014-2019 כשיש לנו את הדו"ח שמתרכז בעיקר בחקיקה וגם קצת פסיקה, ואת הנספח שלו, שעוסק בתכניות רבות של משרדים שונים, שמקדמות את זכויות הילד, נספח נוסף שעוסק במידע סטטיסטי ונספח נוסף שעוסק בפסיקה רלוונטית.
אילת לוין: אני אתן כמה דוגמאות מתוך הדו"ח כי זה באמת מסמך מאוד ארוך ובעצם כל סעיף באמנה, התייחסנו אליו בדו"ח, בנספח, בכל נספח יש התייחסות לכל סעיף באמנה.
אילת לוין: אז לגבי הוועדה שדיברת, הצוות הבין-משרדי שמוביל רועי שיינדורף, שתי דוגמאות שבעקבות השיח בצוות הזה ובעקבות המסקנות של ועדות האו"ם אכן מדינת ישראל קידמה: אחד זה בנוגע לסעיף 34 לאמנה, מניעה של ניצול מיני והתעללות מינית.
אילת לוין: הוועדה לזכויות הילד ב-2015, כשהייתה לנו הופעה בפני הוועדה לגבי פרוטוקול איסור מכירת ילדים, זנות ופורנוגרפיה, כללה המלצה לתקן את החוק הפלילי כך שהעונש בגין העבירה של קבלת שירותי זנות מקטין יוארך.
אילת לוין: העונש היה שלוש שנים וההמלצה הייתה להאריך אותו לחמש שנים.
קריאה: זאת הייתה הצעת חוק פרטית בסוף, לא?
אילת לוין: ב-2016 זה חוקק ובאמת סעיף 203/ג לחוק העונשין האריך את העונש, תיקון 127, וזה דוגמה למשהו שישראל כן קידמה מההמלצות.
אילת לוין: עוד דבר שקודם בעקבות ההמלצות לא של הוועדה לזכויות הילד אלא דווקא הוועדה של סידאו, הוועדה ליישום האמנה בדבר איסור אפליית נשים, זה הנושא של הגדרת הילד בחוק גיל הנישואין, בעצם העלאה של גיל הנישואין מ-17 ל-18.
אילת לוין: אתן כמה דוגמאות שעלו בדו"ח של חקיקה ושל דברים חיוביים שמדינת ישראל כן קידמה בין השנים האלה.
אילת לוין: דיברנו על הנושא של אי אפליה, אז באמת ב-2014 נחקק תיקון 3 לחוק איסור אפליה במוצרים שמוסיף את העניין של אפליה על בסיס גיל בחוק, תיקון שמסייע גם לקשישים אבל גם לקטינים.
אילת לוין: יש לנו את חוק זכויות התלמיד מ-2017 תיקון מס' 4 שמכניס את הנושא של נטייה מינית וזהות מגדרית ורשימת העילות שעל בסיסם אסור להפלות תלמידים שזה תיקון מאוד חשוב.
אילת לוין: לגבי סעיף 4 לאמנה, המעמד החוקי של האמנה, אז ב-2019 המשנה ליועמ"ש רז נזרי פרסם הנחיות ליישום החוק לציון מידע בדבר השפעת חקיקה על זכויות הילד מ-2002, זה חוק מאוד חשוב כי הוא באמת מתייחס לאמנה לזכויות הילד באופן ספציפי ומחייב את חברי הממשלה ואת חברי הכנסת שמכינים הצעת חוק לוודא את השפעתה על זכויות ילדים ברוח עקרונות האמנה, כשההנחיה של רז נזרי קראה למשרדי הממשלה לפעול ולבדוק שככל שיש השפעה שלילית של חקיקה מסוימת, המדינה מחויבת לשקול חלופות כדי לצמצם את ההשפעה השלילית הרלוונטית.
אילת לוין: לגבי סעיף 12 שדיברתי עליו קודם, הכבוד לדעות הילד, אני חושבת שהיישום שלו בא לידי ביטוי למשל בחוק האמנה מ-2016 שח"כ אלהרר ציינה, שבעצם סעיף 11 לחוק מדבר על הזכות של הילד להביע את רצונו, רגשותיו, דעותיו ועמדתו ולהישמע בחופשיות בכל עניין.
אילת לוין: החוק הזה מאמץ את העיקרון של טובת הילד ולוקח אותה בחשבון באופן מאוד רחב, מה שעולה בקנה אחד עם סעיף 3 לאמנה.
אילת לוין: בכל הנוגע לסעיף 17 לאמנה, דברים שכתבנו בדו"ח, הנושא של הקמת מערך אור, מוקד 105 שוודאי מוכר לכם וידוע, מערך בין משרדי שמגן על קטינים מעבירות של אלימות, ניצול מיני, התעללות מינית, זנות, פורנוגרפיה ומסייע למדינת ישראל רבות בכל הנושא של יישום האמנה בהקשרים האלה.
אילת לוין: סעיף 40 שעוסק בילדים בהליכים משפטיים, ב-2018 מונתה במשרד המשפטים מתאמת בין משרדית למניעת עבריינות נוער ומניעת רצידיביזם.
אילת לוין: עו"ד מיכל גולד שאני מניחה שאתם מכירים את העשייה שלה והיא הייתה גם מאוד פעילה בנושא הקורונה, זה גם דבר חשוב שקרה בתקופה הזאת.
אילת לוין: לגבי השיח עם הוועדה, מה שצפוי לעתיד, אני רק אגיד שבעצם אנחנו הגשנו את הדו"ח לפני כשנה.
אילת לוין: בעוד שנה-שנתיים, אולי אפילו שלוש, קשה לדעת לאור הקורונה וקשה לדעת את לו"ז הוועדה, אבל הוועדה צפויה להגיש למדינת ישראל רשימת שאלות ספציפית לאור מה שכתבנו בדו"ח, רשימת שאלות שעליה היא מבקשת מידע.
אילת לוין: אנחנו כמחלקה נגבש את המענה לוועדה ולאחר מכן תהיה הופעה בפני האו"ם, כשאחרי ההופעה בפני האו"ם שוב יהיו מסקנות של הוועדה לגבי ישראל ואנחנו נעשה מאמץ ליישם אותן וכמובן שהן יפורסמו ואנחנו מציגים אותן תמיד לוועדה ונשמח לשתף פעולה בהמשך.
אילת לוין: לאור קוצר הזמן לא אדבר על הזכות לחינוך כי יש כאן את נציגי משרד החינוך.
יוסף ג'בארין: שתי שאלות.
יוסף ג'בארין: את סקרת את ההתפתחויות בכיוון של דברים שהשתפרו.
יוסף ג'בארין: האם אתם מתייחסים גם לנסיגות שהיו, נגיד למשל הסוגיה של מה שהיה פעם נציב הדורות הבאים, והניסיון גם לשלב את זה בעבודה פרלמנטרית, זה כבר לא קיים.
יוסף ג'בארין: הייתה כאן נסיגה.
יוסף ג'בארין: זה מצד אחד, ומצד שני איך את מתייחסת לנושא שפתחתי בו, וגם את פתחת בו, לגבי איסור האפליה כעקרון מרכזי באמנה.
יוסף ג'בארין: אני באמת עדיין מתקשה לראות איך מדינת ישראל בתחילת המאה ה-21 אינה מצליחה לחוקק את עקרון השוויון בתוך מוסדות החינוך.
יוסף ג'בארין: וגם אפילו בניסוח שאז הצעתי, לכל ילד שוויון הזדמנויות בחינוך.
יוסף ג'בארין: מה יכול להיות יותר פשוט מזה ויותר בסיסי מזה, ויותר זכויות אדם לילדים מזה.
קארין אלהרר: אם אפשר להוסיף עוד שאלה.
קארין אלהרר: קודם כל תודה רבה על ההצגה.
קארין אלהרר: שאלה פרקטית, שמעתי מהדברים שלך שיש כמה מוקדים לפניות.
קארין אלהרר: אחד בעניין הזה, ואחד בעניין הזה, יש גם את נציבות תלונות הילדים כתוצאה מחוק האומנה.
קארין אלהרר: חשבתי האם יש איזו שהיא חשיבה כדי לפשט את התהליכים של הפניות, שתהיה נציבות תלונות אחת שיהיו בה אגפים, כי זה נראה לי נורא מסורבל להתחיל להרגיל ל-105, נציבות כזאת, נציבות אחרת.
קארין אלהרר: מכיוון שמדובר בילדים, אם רוצים להנגיש להם את כל האירוע אז אולי לפשט את זה.
קארין אלהרר: הערה פרקטית.
יוסף ג'בארין: אילת תעני ואחר כך אשמח לשמוע מהשופטת לשעבר סביונה רוטלוי שהייתה בראשות צוות שבחן את יישום האמנה בישראל.
יוסף ג'בארין: אם היא איתנו בזום נשמע אותה אחר כך.
יוסף ג'בארין: אלה השאלות הראשוניות, אנחנו אחר כך נפתח את הדיון ונשמע גם מנציגים אחרים ונציגי ארגונים וכמובן לקראת המשך הדיון תוכלי להתייחס גם לדברים.
אילת לוין: בסדר גמור.
אילת לוין: קודם כל לגבי הפערים, הדו"ח מציג עשייה של המדינה לאורך התקופה הזאת.
אילת לוין: יש פסיקה שמציגה את המדינה באור לא הכי חיובי והיא עדיין נכנסה לדו"ח.
אילת לוין: כלומר גם הדברים הפחות חיוביים כן נכנסו לדו"ח כך שאנחנו כן מתייחסים לפערים וברור שהמצב לא מושלם ויש עוד הרבה עשיה לפנינו, כך שהדברים כן מוצגים בתוך הדו"ח, ככל שקיבלנו מידע לגביהם ממשרדי הממשלה השונים.
אילת לוין: לגבי השאלה על הדורות הבאים ספציפית אני יודעת, גם השאלה של השוויון וגם השאלה של הנציבות, אלה דברים שאני יודעת שמנסים להיות מקודמים, הנציבות של זכויות הילד, גם היו תסקירי חוג בנושא הזה לאורך השנים, גם בכלל נציבות של זכויות אדם במדינת ישראל, זה נושא שנדון לאורך שנים ודרך אגב גם מרכז מינרווה כתב על זה הרבה דו"חות והיה שיח גם עם משרד המשפטים לאחרונה איך לנסות לקדם את זה.
אילת לוין: זה נושא שלצערי עומד ותקוע, וכל הנושא הזה של שוויון זה כמובן נושא חשוב ומרכזי באמנה ומאוד היינו שמחים לקדם אותו, אבל - - -
יוסף ג'בארין: אין ולו תזכיר ממשלתי אחד בסוגיה הזו של שוויון בחינוך?
אילת לוין: אני צריכה לבדוק את הנקודה הזאת, עד כמה שידוע לי לא.
יוסף ג'בארין: יש יוזמות פרטיות של חברי כנסת אבל השאלה האם משרד החינוך גם בעקבות המסקנות של הוועדה הבינלאומית לזכויות אדם, האם לא הייתה אף פעם יוזמה לעגן את הזכות לשוויון בחינוך בתוך החקיקה?
בלה רדונסקי: אם יורשה לי, אני מהלשכה המשפטית במשרד החינוך.
בלה רדונסקי: אני רק רוצה לציין שבמסגרת חוק חינוך ממלכתי סעיף 2(8) קובע במטרות החינוך להעניק שוויון הזדמנויות לכל ילד וילדה, לאפשר להם להתפתח על פי דרכם, ליצור אוירה מעודדת.
בלה רדונסקי: כל סעיף 2 במטרות החינוך מדבר לא רק על זכות החינוך אלא גם על היחס השוויוני כלפי תלמידים ללא הבדלים.
יוסף ג'בארין: אבל בלה, הסעיף הזה מספק אותך מבחינת עקרון השוויון?
יוסף ג'בארין: כי אותי הוא לא מספק.
יוסף ג'בארין: הסעיף מדבר על מטרות החינוך לא על העיקרון כעקרון בסיסי בכל המערכת, ובכלל, זה רק בחינוך הממלכתי, בבתי הספר שכפופים לחינוך הממלכתי.
יוסף ג'בארין: זה קובע את עקרון השוויון כחלק מהמטרות, פחות כעקרון על במערכת.
בלה רדונסקי: אנחנו מנסים גם במסגרת כל המדיניות בכל חוזרי המנכ"ל להשית את עקרון השוויון גם במדיניות שהיא כלולה בכל היבט שהמשרד מתמודד איתו, אנחנו כותבים את זה בצורה מפורשת בהנחיות משרד החינוך ולא משנה, אם אני לוקחת בהרחבה את כל חוזרי המנכ"ל, בוודאי אלה שנכתבים בעשור האחרון, כולם מתייחסים לערך השוויון.
בלה רדונסקי: אנחנו מחילים את זה לא רק על הממלכתיים, גם על המוכר שאינו רשמי ועל כל מוסד חינוך אחר.
יוסף ג'בארין: דברים בהחלט חשובים אבל האמת ממה שאני שומע גם מנציגי משרד המשפטים וגם ממך, יכול להיות שיש מקום בהחלט ליוזמה ממשלתית לעגן את הזכות הזו כמו שקורה במדינות האחרות, שוויון הזדמנויות בחינוך כעקרון מרכזי בהסדרים המשפטיים.
יוסף ג'בארין: תודה בלה.
יוסף ג'בארין: השופטת לשעבר סביונה רוטלוי בבקשה.
סביונה רוטלוי: שלום.
יוסף ג'בארין: תודה שנענית לבקשתנו להצטרף.
יוסף ג'בארין: כאמור את עמדת בראש צוות שבחן את יישום האמנה בישראל ונשמח להתייחסותך בפתח הדיון.
סביונה רוטלוי: לא שמעתי את הדיון מתחילתו אבל הייתי רוצה להתייחס למשהו שאתה העלית, וקשור לזכות לחינוך, ואני רוצה לספר שההמלצות של ועדת המשנה בחינוך התחלקו לשני תחומים שונים, שיש לחבר ביניהם.
סביונה רוטלוי: אחד היה תיקונים בחוק זכויות התלמיד.
סביונה רוטלוי: חלק מהתיקונים אכן הוכנסו לחוק, וחלק עוד ממתינים.
סביונה רוטלוי: אבל הוועדה שעמדתי בראשה הגישה המלצה מאוד שאפתנית לעיתה, הייתי אומרת, ואני חושבת שכיום היא כל כך נדרשת, במיוחד לאור מה שאנחנו חווים בתקופת הקורונה וחווים הילדים.
סביונה רוטלוי: הנושא של פערים הולכים וגדלים כתוצאה ממערכת חינוך שלא הייתה מוכנה להתמודד עם המגפה, לא בהתחלה וגם לא באמצע ואני לא יודעת מה יהיה בסוף.
סביונה רוטלוי: אנחנו שומעים ושומעות על נשירה מאוד גדולה מבתי ספר, על בעיות של בריאות הנפש, על ילדים שלמעשה באמת לא מסוגלים להמשיך ולהיות קוביות בזום, ואנחנו בזמנו חשבנו שאבן הנגף היא באמת בעובדה שיש לנו חוקים מאוד יפים, חוק חינוך ממלכתי, אכן מטרות מאוד יפות, אבל בפועל יש אפליה.
סביונה רוטלוי: גם בתוך המערכת הרגילה וגם במערכות אחרות.
סביונה רוטלוי: אנחנו יודעים ויודעות על האפליה הזאת מכל מיני עתירות שהוגשו וכנראה עוד יוגשו לבתי המשפט, אם זה בנושא של אפליה של חרדים בעמנואל כזכור, ואם זה היום יש אפליה של נערות חרדיות לא ללמוד לעומת הילדים החרדים, ואנחנו רואים את זה כמובן בפזורה הבדואית בצורה הכי גרועה.
סביונה רוטלוי: אז המחשבה שלנו הייתה שלמעשה כל עוד לא תוגדר מהות הזכות לחינוך אז אנחנו נוסיף ונדבר כמה אנחנו יכולים להיות טובים או טובים, אבל למעשה לא יהיו לנו מדדים להשוואה ויש מדדים בינלאומיים.
סביונה רוטלוי: הוצאתי אתמול את הדו"ח של הוועדה של החינוך - - -
יוסף ג'בארין: אולי רק, לא כל המשתתפים מכירים אז אולי שני משפטים על הצוות, מתי הוקם.
סביונה רוטלוי: הוועדה הוקמה ב-1997 בעקבות מחויבות ישראל לקיים את האמנה במשפט הפנימי שלה.
סביונה רוטלוי: התחלנו בעבודה, היינו כ-80 מומחים ומומחיות בכל תחומי החיים של ילדים.
סביונה רוטלוי: אני מוכרחה לציין שמלכתחילה הבנו שאנחנו חייבות וחייבים לשתף ילדים בתהליך.
סביונה רוטלוי: אכן ילדים שותפו בכל התהליך בדרכים שונות.
סביונה רוטלוי: דרך אחת הייתה נציגים של מועצת התלמידים הארצית לפי בחירתם, הם השתתפו כחברים, כמובן שהייתה תחלופה כי במשך שש שנות עבודת הוועדה למעשה חלק מהתלמידים כבר התבגרו והלכו לצבא או ללימודים, אז ב או אחרים, ועשינו גם כל מיני מחקרי שדה לגבי ילדים בקבוצות מסוימות, למשל ילדים במעונות, פנימיות ושם שיתפנו ילדים בדרכים אחרות.
סביונה רוטלוי: שיתוף ילדים גם מגיל מאוד צעיר.
סביונה רוטלוי: התחלקנו לשש ועדות משנה - - -
יוסף ג'בארין: פחות על הדברים - - -
סביונה רוטלוי: מה שאני רוצה להגיד, בוועדת החינוך, לכל ועדה צורפו כמובן מומחים מהתחום, ואחד הדברים שבעיני היו גולת הכותרת זה הצעת חוק שוויון בחינוך, שבעצם אומרת לא רק שוויון הזדמנויות שאז אפשר לפרש את זה בכל מיני דרכים, אלא באמת להגדיר בדיוק את המשמעות לחינוך איכותי על בסיס שוויוני.
סביונה רוטלוי: מהו חינוך איכותי, כולל מדדים שונים של נגישות, זמינות, תואמות והולמות שזה מדדים בינלאומיים, והייתה לנו גם המלצה להקים, בעצם לתת אוטונומיה לחינוך הערבי מבנית בתוך משרד החינוך, כמו שיש חוק חינוך ממלכתי דתי, להקים את זה.
סביונה רוטלוי: לצערי הרב שרי החינוך לא הרימו את הכפפה הזאת, גם לא חברי כנסת.
סביונה רוטלוי: ואני מצפה באמת, אולי עוד נזכה לזה, שמישהו מחברי הכנסת ירים את הכפפה הזאת ויקבל תמיכה של חברי כנסת נוספים וגם של משרד המשפטים כמובן.
סביונה רוטלוי: זו נקודה אחת.
סביונה רוטלוי: נקודה שניה, הייתה כאן שאלה של נציבות.
סביונה רוטלוי: אחת ההמלצות גם הייתה לגבי הקמת נציבות של זכויות ילדים.
סביונה רוטלוי: באמת זה יכול להיות כחלק מזכויות אדם במשרד המשפטים, ואני חושבת שזה בתקופת הקורונה אנחנו מגלות ומגלים כמה הנציבות הזאת והמדיניות המתוכננת לגבי הילדים בכל הרמות ובכל הנושאים, כמה היא חשובה וכמה היא חסרה וכמה ילדים יסבלו וכמה ילדים למעשה הזכות לחינוך, אפילו לא לחינוך איכותי, הזכות לחינוך כמו שהיא היום, אי אפשר להגשים אותה כי ילדים בלי אינטרנט וילדים בלי מחשבים למשל לא יכולים ללמוד כמו ילדים אחרים.
סביונה רוטלוי: אם זה בפריפריה, אם זה אצל הבדואים, גם אחרים, לא בכל בית שיש חמישה ילדים יש חמישה מחשבים או לאפטופים.
סביונה רוטלוי: אני חושבת שעצם העובדה שלא נערכו לזה, זה מראה כמה הנושא של השוויון הוא לא בראש מעיני, סליחה, משרד החינוך, ואולי גם משרד המשפטים.
סביונה רוטלוי: אני לא יודעת.
סביונה רוטלוי: כי מישהו צריך לדחוף לזה, לקיים, לתת לילדים ולהבין שילדים זכאים לחינוך איכותי, איכותי זה אומר לא רק ילדים שההורים שלהם משלמים אלפי שקלים והולכים למסגרות חינוך סמי-פרטיות שזוכות גם לתמיכה של משרד החינוך, אלא באמת ילדים שיש להם, את השוויון הזה, המלא, לקבל חינוך, לא משנה באיזה מקום בארץ הם גרים, לא משנה הדת שלהם, המעמד שלהם, כולם זכאים לחינוך במובן הכי רחב שלו.
סביונה רוטלוי: אני מקווה שיום יבוא וזה יהיה.
יבגני סובה: אפשר להגיד משפט אחד בהקשר למה ששמענו בקצרה?
יבגני סובה: אני לא יודע אם יש פה נציגים של משרד החינוך - - -
יוסף ג'בארין: תיכף נשמע אותם.
יבגני סובה: בדיון שהתקיים בוועדת החינוך בנושא שאני יחד עם חבריי יזמתי בעניין שכך שלמורים אין יכולת טכנית לקיים זום, כלומר גם מורים בסקר שנעשה בסוף יולי גילו שמשהו כמו 30% מהמורים אין להם את הכלים הטכניים כמו מיקרופון, מצלמה, כמו טאבלט, כמו מחשבים ושם נציג משרד החינוך העלה סוגיה שעד סוף דצמבר הם מתכוונים לא רק להעביר הכשרות למורים – ופה אני סניגור של משרד החינוך – אלא גם להקצות לכל בית ספר שזקוק לכך, בין 80,000-160,000 שקל לצורך תקשוב.
יבגני סובה: אם בית הספר רואה שיש מספר ילדים שמבחינה סוציו אקונומי ברמה נמוכה זקוקים לטאבלט הפשוט ביותר ב-300 שקל צריך למצוא את התקציב הזה במסגרת התקציב הקיים, אין שום בעיה לא להעניק לילד טאבלט ב-300, 400 שקלים בשביל שיעורי זום.
יבגני סובה: לא מדברים על תוכנות גרפיקה קשות ומערכות משוכללות.
יבגני סובה: זה הדבר הבסיסי ביותר.
יבגני סובה: אני חושב שאחרי שמונה חודשים של משבר הקורונה זה פשוט בושה שמדינת ישראל, משרד החינוך, משרד האוצר, לא מצליחים לגבש את זה.
יבגני סובה: זה פשוט בושה, יש לנו 2 מיליון ילדים, אני מניח שחסרים ל-15%, 18%, אז תמצאו את התקציב הזה, תקנו את הטאבלטים הכי פשוטים ולילד תהיה גישה לזום.
יבגני סובה: זה דבר מינימלי שנדרש.
קארין אלהרר: שיהיה לו גם אינטרנט זה גם חשוב.
יבגני סובה: אינטרנט זה כבר סיפור אחר, זה כבר משרד התקשורת, אנחנו דיברנו גם על הפזורה הבדואית וגם על הצפון וגם על הערבה, זו בעיה בפני עצמה, יש בעיה של האינטרנט שמשרד התקשורת מנסה לפתור.
יבגני סובה: אבל טאבלט שעולה 300, 400 שקל, זה לא צריך להיות מחסום למדינה לספק את הכלים הבסיסיים ביותר.
קארין אלהרר: הם מבקשים 400 שקל פיקדון.
יבגני סובה: בסדר.
יבגני סובה: אפשר לעשות גם פיקדון.
יוסף ג'בארין: אין ספק שבצל הקורונה זה אחד הדברים המרכזיים שעלו בוועדה שלנו.
יבגני סובה: המדינה נותנת כסף עבור כל ילד.
יבגני סובה: אני יודע שבזמנו כשהיה שר האוצר כחלון היה עשו את התכניות של החיסכון, אפשר גם למצוא לטווח ארוך בחסכון, במקום 3-4 חודשים של חסכון המדינה תעניק ערבות לאותו טאבלט, ואני לא אומר שכל הילדים זקוקים לטאבלטים, יש הרבה ילדים שיש להם מחשבים, אבל משהו בסיסי.
יבגני סובה: זה כמו להכנס למכולת ולקנות חלב ולחם.
יבגני סובה: תיכנס למכולת, תשאיר את התעודה שלך, תקבל טאבלט, בסוף השנה תחזיר.
יוסף ג'בארין: לצערי יבגני גם לפי הנתונים שקיבלנו ממשרד החינוך לא כל התלמידים שאין להם מחשבים יקבלו.
יוסף ג'בארין: והזכרתי את הנתונים, הם מדברים על 140,000 כאשר לפי הנתונים שלנו זה 400,000.
יוסף ג'בארין: דיברו על יותר מ-1,500 בתי ספר שלא מתוקשבים וצריך לתקשב, שלא לדבר גם על ה- - -
יבגני סובה: כשרוצים יש מלא פתרונות יצירתיים, יש הרבה אנשים שאפשר להכניס את זה כהוצאה מוכרת להורים שלהם, אפשר לעשות הרבה דברים.
יבגני סובה: אם רוצים אפשר לפתור.
יבגני סובה: צריך לשבת ולראות את הסוגיה הזאת ולפתור את זה בלי קשר לקואליציה ולאופוזיציה.
יבגני סובה: זה מטורף מה שאנחנו שומעים שמונה חודשים.
יוסף ג'בארין: אולי נציגת משרד החינוך תוכל להתייחס גם לנושא הזה.
יוסף ג'בארין: תודה רבה השופטת סביונה רוטלוי.
יוסף ג'בארין: טובה בן ארי, מפקחת ארצית ליישום חוק זכויות התלמיד.
אורלי פרומן: אני מתפרצת כי זאת הזדמנות נפלאה להודות לטובה בן ארי שאחראית על כל הנושא של זכויות הילד במשרד החינוך כבר הרבה מאוד שנים, לפחות לי הייתה עבודה נפלאה, שיתוף פעולה נפלא כשניהלתי את מחוז תל אביב עם טובה ובנחישות ומקצועיות לאורך הרבה מאוד שנים.
אורלי פרומן: היא לא מוותרת על הנושא ונאבקת על זכויות התלמידים וגם על חובותיהם.
יוסף ג'בארין: אנחנו משתתפים בדברייך.
טובה בן-ארי: תודה אורלי, תודה לכבוד יו"ר הוועדה.
טובה בן-ארי: אני רוצה לגלות לכם סוד.
טובה בן-ארי: מי שהביא למודעות החברה הישראלית את יום זכויות הילד או מי שהמציא אותו לתוך החברה הישראלית זאת הייתה אני לפני 20 שנה בזמנה של שרת החינוך הגב' לימור לבנת.
טובה בן-ארי: הפיקוח הארצי לזכויות ילדים במערכת או תלמידים, מקדם במשך שני עשורים תכניות חינוכיות ותהליכי למידה המעמיקים את הידע בנושא זכויות תלמידים וזכויות ילדים בכלל בחברה הישראלית.
טובה בן-ארי: חומר לימוד ייחודיים הופקו במשך השנים.
טובה בן-ארי: בשנת 2000 חוקק חוק זכויות התלמיד המבוסס גם הוא על האמנה לזכויות הילד וחוק יסוד כבוד האדם וחירותו, החוק אגב התפרסם גם בחוזר מנכ"ל בהנחיה שהיא חלק מתקנוני בית הספר.
טובה בן-ארי: אני מקווה שברקע אתם רואים את הדברים כי אמרו לי שתראו את המצגת.
יוסף ג'בארין: אולי את הדברים העיקריים.
טובה בן-ארי: אני מקווה שאת האמנה אתם רואים, את החוק אתם גם רואים.
טובה בן-ארי: תמיד כל החומרים שלי הם בשתי שפות לפחות, עברית וערבית.
טובה בן-ארי: כרזות החוק מופצות יחד עם האמנה לזכויות הילד לכל בתי הספר במדינת ישראל אחת לשלוש שנים.
טובה בן-ארי: עכשיו אני רוצה שתראו את כריכת החוברת כי זה מה שחשוב.
טובה בן-ארי: החומרים המופקים על ידינו הם תמיד בשתי שפות, בצד אחד בשפה העברית וצד אחד בשפה הערבית כדי למסור מסר מאוד מסוים, מאוד מחודד, אנחנו חברה אחת שדואגת לילדים שלה בכל השלבים של החיים.
טובה בן-ארי: חשוב לציין שאנחנו מקיימים את השיעור הגדול בשבוע שבו לומדים הילדים בכל מערכת את הזכויות והשבוע איך אני קלעתי לדעת גדולים, אנחנו מדברים על שוויון ועל ומניעת אפליה, מדברים על מניעת אפליה באופן עקרוני, מדברים על מניעת אפליה מגדרית, ואנחנו מקדמים את הנושא כדי ליצור חיבור בין התרבויות והזהויות ולדון על דברים אקטואליים יחד עם הילדים.
טובה בן-ארי: בכמה רשויות שאני שותפה להן אנחנו דנים במסגרת הוועדה לזכויות הילד ברשות המקומית.
טובה בן-ארי: זו חקיקה עירונית.
טובה בן-ארי: אנחנו יוזמים תכניות משותפות עם נציגי התלמידים ומאידך מביאים גם את הנושאים ואת המצוקות שהתלמידים מעלים.
טובה בן-ארי: יחד עם אמדוקס כגורם אזרחי אנחנו מפתחים תכניות לימודים והייחוד שבזה שאנחנו לומדים תלמידים ומורים ביחד, ההשתלמויות למורים נעשות, כל מורה מביאה איתה 4-5 תלמידים להשתלמות כי אנחנו מאמינים שהילדים הם המנהיגות.
טובה בן-ארי: הם בשנה הבאה או בעוד 20 שנה או בעוד 10 שנים יהיו חברי הכנסת שלנו והמורים והרופאים שלנו, ואנחנו צריכים לתת להם דוגמה אישית.
טובה בן-ארי: אז בנינו איתם תכנית כיצד ייראה בית ספר בשנת 2035, בנינו איתם תכנית שעכשיו מתקיימת על פיתוח צניעות ברכישות, קוראים לזה פחות זה יותר, כמו בסעיף 19 כדי גם למנוע ניצול כלכלי, יחד עם משרד המשפטים, עם הסניגוריה הציבורית לנוער יש לנו תכנית שאנחנו עובדים איתה מעל 12 שנים ששמה 'מתיק הספרים לתיק פלילי' ואני רק מציינת אבני דרך בעבודה שלנו במהלך השנים.
טובה בן-ארי: התכנית היא תכנית הסברה כדי להגביר את המודעות של בני הנוער למעשים הנתפסים כעבירות פליליות ולמנוע מתלמידים להיגרר לעבירות פליליות ואלימות גם ברשת וגם בחיים עצמם.
טובה בן-ארי: כמו כן גם את הנושא של זכויות נוער בעבודה, זו תכנית הסברה עם משרד הרווחה והעבודה, אנחנו מקיימים סדנאות, גם השתלמויות מורים ובמיוחד גם להורים, אני מקיימת תכנית שקוראים לה 'כן מדברים בארוחת ערב' ואני אוספת את ההורים, אנחנו מחנכים באמצעות התכנית לשבת עם הילדים בניחותא להכין איתם ארוחת ערב, לשבת בארוחת ערב ולשוחח איתם וכל זאת כדי ליישם את זכויות הילד.
טובה בן-ארי: יחד עם עמותת יסוד התחלנו תכנית ניסיונית בחטיבות הביניים ללמד את זכויות היסוד, לכל הבנות והבנים, הנערות והנערים, והערך השנתי שלנו השנה עוסק באחדות ומעורבות וזה בדיוק המימוש של הזכות לשוויון ואי אפליה.
טובה בן-ארי: באשר למחשבים שדיברת, כבוד היו"ר.
טובה בן-ארי: משרד החינוך מקיים השתלמויות מאוד רחבות שיש בהן חובה בנושא המחשבים, ומשרד החינוך תקצב רכישה של 140,000 מחשבים ואמצעי קצה, כולל נתבים של אינטרנט למשפחות מעוטות יכולות או לקבוצות שאין בידן להשיג את המוצרים האלה, כדי להיות בקשר עם בית הספר וללמוד ביחד איתנו.
יוסף ג'בארין: אולי לפני שאני עובר לארגונים נשמע גם את משרד העבודה והרווחה ואז הארגונים יוכלו להתייחס לנושאים השונים שעלו ולקראת הסוף ניתן כמובן הזדמנות להתייחסות משרדי הממשלה.
יוסף ג'בארין: חוה לוי ממשרד העבודה והרווחה.
טובה בן-ארי: סליחה שאני מפריעה.
טובה בן-ארי: בישיבה כאן נמצאות שתי מנהלות שביקשתי אותן לפנות מזמנן ואם תוכל לתת לכל אחת מהן 3-4 דקות אני אודה לך.
טובה בן-ארי: אורנה שלי ואיריס מלכה אללוף.
יוסף ג'בארין: אם אפשר רק בקיצור.
איריס מלכה אללוף: אני מנהלת בית ספר יסודי בנהריה.
איריס מלכה אללוף: בית ספר רעות על שם גולדה מאיר.
איריס מלכה אללוף: קודם כל אני רוצה להודות לכם שהזמנתם אותי לוועדה לכבוד יום זכויות הילד הבינלאומי, זה מאוד מרגש.
איריס מלכה אללוף: ברקע האישי שלי אני 30 שנה עוסקת בחינוך, בהיותי מורה הקמתי ב-2006 את עמותת קשת זכויות הילד, עמותה שקידמה מתן טיפולים פסיכולוגיים לילדים ובני נוער, סדנאות חוסן במחוז הצפון ובנוסף לזה גם ניהלתי את מרכז חוסן מטעם הקואליציה הישראלית לטראומה.
איריס מלכה אללוף: אני רוצה להודות לגב' טובה בן ארי שהאמינה בי כשהייתי מורה צעירה ונתנה לי את הכוחות להקים את עמותת קשת זכויות הילד.
איריס מלכה אללוף: המעבר מקשת זכויות הילד אל הניהול היה נכון והכרחי מבחינתי.
איריס מלכה אללוף: במהלך שמונה שנים שאני מנהלת פיתחנו תכנית לימודים ייחודית בבית הספר שמבוססת על אמנת זכויות הילד הבינלאומית כי זו אמנותי ואמונתי האישית והמקצועית גם בתכני הלימוד וגם כהתנהגות אזרחית משפיעה.
איריס מלכה אללוף: אני אתאר ממש בקצרה איך אנחנו מיישמים את האמנה בבית ה ספר, וזה מאוד מעניין לראות איך בבית ספר שמונה 731 תלמידים אנחנו מיישמים למשל את עקרון החיים, ההישרדות וההתפתחות.
איריס מלכה אללוף: אנחנו פיתחנו יומן מסע ייחודי לתלמידים מכיתה א'-ו', זה תוצר של מו"פ של הצוות החינוכי שלנו והיומן הזה שמשמש גם בשגרה אבל בטח ובטח בשעת הקורונה, משמש את הילדים להצבת יעדים אישיים וקיום שיח עם המורים ועם ההורים.
איריס מלכה אללוף: התלמידים כותבים את המחשבות, הרגשות שלהם כחלק מפיתוח וחיזוק החוסן שלהם.
איריס מלכה אללוף: הזכות הזאת לפתח את הכישרונות של הילדים, את היכולות שלהם, את תחומי העניין שזה בעצם, הקשבתי לוועדה שדיברה על דברים מאוד חשובים אבל אנחנו בעצם בתוך השטח, אנחנו רואים איך אנחנו לוקחים את העקרונות האלה ומיישמים אותם הלכה למעשה.
איריס מלכה אללוף: הייחודיות של בית הספר הוא נקרא בית ספר חלו"ם- חוקרים לומדים ומגלים עולם, ילדים מגלים את העולם האישי שלהם, האנושי והאקולוגי.
איריס מלכה אללוף: בנוסף לזה זאת השנה השלישית שבית הספר מיישם את תכנית שגרירי זכויות, תכנית שגרירי האו"ם, כל הנושא שהילדים מגלים אכפתיות כלפי הזולת, היכולת שלהם לחקור, לשפר, לתכנן, לפתור בעיות, להשתנות ולשנות מעוררת השראה בעיני ובעיני הצוות החינוכי ורואים פה ממש הלכה למעשה ילדים פועלים למען ילדים וגם תודה למר יוסי מיכל שהוא המדריך הארצי לזכויות הילד שמגיע לבית הספר כל שבוע ומלווה את הילדים.
איריס מלכה אללוף: ברשותך אני אעבור - - -
יוסף ג'בארין: אנחנו נסתפק בדברים הללו ולגבי החוברת - - -
איריס מלכה אללוף: רק דבר אחד לגבי עקרון השוויון ההזדמנויות שהעליתם בוועדה.
איריס מלכה אללוף: אנחנו נמצאים בנהריה בפריפריה וזה שהצלחנו בבית הספר יחד עם הרשות המקומית עירית נהריה להקים מרכז חקר ויזמות מהמתקדמים בארץ, לקחת אולם ספורט ישן, להפוך אותו למרכז של חלל ואסטרונומיה, תלת מימד, רובוטיקה, חקר ויזמות זה בזכות זה שאנשים טובים עזרו לנו ליצור את שוויון ההזדמנויות ל-731 ילדים שונים.
יוסף ג'בארין: את מוזמנת להעביר לנו עותק מהחוברת, נוכל אם תרצי להעלות לאתר הוועדה.
יוסף ג'בארין: אנחנו חייבים להמשיך עם משרד העבודה והרווחה כי יש לנו מוזמנים רבים.
יוסף ג'בארין: ביקשתי את חוה לוי ממשרד העבודה והרווחה ואחר כך לגבי הארגונים, גם המועצה הלאומית לשלום הילד, יוניס"ף, האגודה לזכויות האזרח, ועדת המעקב לענייני החינוך הערבי, נשמע אותם ואחר כך נחזור ונשמע את התייחסויות משרדי הממשלה.
חוה לוי: אני גם רוצה לפתוח ולברך אותך אדוני היו"ר גם על היוזמה וגם על ההשקעה בנושא הזה באופן שהוא מאוד לא מובן מאליו אז ממש תודה רבה.
חוה לוי: אני אתייחס לסוגיות שמשרד העבודה עוסק בהן.
חוה לוי: אני עו"ס ראשית לפי חוק הנוער, עיקר העבודה שלי ושל חברותיי גם בעבודה סוציאלית בואפן כללי וגם בעבודה סוציאלית להגנה על ילדים היא בעצם להגן על אותם ילדים שגם האמנה לזכויות הילד הדגישה את החשיבות בזה שצריך לעשות את הכל על מנת שילד יוכל לגדול ולהתפתח על פי כישוריו ועל פי צרכיו, גם הבסיסיים, אבל לא רק, באופן שהוא יוכל להפוך להיות בעתיד למבוגר מתפקד ועומד על רגליו.