GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שניר זיידל: תודה רבה.
שניר זיידל: בוקר טוב לכולם.
שניר זיידל: תודה רבה לך יו"ר הוועדה, ולחבר הכנסת טופורובסקי וח"כ חמד עמאר שמלווה אותנו הרבה שנים בנושא הזה, על כינוס הדיון החשוב הזה בשבוע הבטיחות, מתוך דאגה כנה לשלום ילדינו.
שניר זיידל: אני רוצה להקדים שני דברים לפני שאגע במצגת ובסקר.
שניר זיידל: אחד – אתמול אושרה בממשלה הצעת מחליטים שהגישה שרת התחבורה והבטיחות בדרכים לגבש תכנית לאומית רב שנתית עד שנת 2030 שמטרתה להגביר את הבטיחות בדרכים.
שניר זיידל: התכנית שנקראת 50-30 עניינה בשלושה עקרונות: אחד – היא שמה במרכז את משתמשי הדרך הפגיעים, קרי הולכי הרגל ורוכבי האופניים והמיקרו-מובילטי, שניים – מדובר על תכנית מערכתית שלוקחת את כל התחומים, תשתיות, חילוץ והצלה, אכיפה, חינוך והסברה ביחד, עם כל המשרדים כולם, והנושא השלישי שמתקשר גם לנושא שלנו של סקר כשלי מוסדות חינוך, הוא נושא של הפחתת מהירות, מיתון מהירות, הגדרת אזורים של 30 קמ"ש, שהגדרה כזו של האזורים האלה יכולה להוריד בצורה דרסטית את ההיפגעות של הולכי הרגל ובעיקר היפגעות ילדים.
שניר זיידל: הנושא השני הוא בשבוע הבטיחות שאנחנו נמצאים בפתחו - - -
יוסף ג'בארין: זו תכנית שאושרה בישיבה אתמול?
יוסף ג'בארין: האמת שראיתי בסדר היום של ישיבת הממשלה את הנושא.
שניר זיידל: אתמול אושרה הצעת מחליטים, יש לנו, למנכ"ל רוה"מ, מנכ"ל משרד התחבורה כמובן בשיתוף של כל הגורמים, 120 יום לגבש את התכנית הזאת.
שניר זיידל: זו הבשורה מאתמול.
יוסף ג'בארין: יש היקף תקציבי?
שניר זיידל: עוד לא.
שניר זיידל: אנחנו מתחילים כרגע בגיבוש התכנית הזאת.
יוסף ג'בארין: מה ששמעתי ממך, הנושא של בטיחות, המילה בטיחות מופיעה?
שניר זיידל: בוודאי.
שניר זיידל: זה רק נושא של בטיחות.
יוסף ג'בארין: הסעיף השלישי לגבי - - -
שניר זיידל: לא, הגיבוש של התכנית להגברת הבטיחות במדינת ישראל.
שניר זיידל: זה היעד.
שניר זיידל: זאת התכנית.
בועז טופורובסקי: התכנית כבר קיימת או שהיא בהכנה?
שניר זיידל: התכנית עוד לא קיימת, היא קיימת אצלנו בראשי פרקים ברלב"ד, עבדנו על זה בשנה וחצי האחרונות ועכשיו יש את הגושפנקה, את האישור לגיבוש התכנית מבחינה ממשלתית.
בועז טופורובסקי: ואז אתם עושים את זה גם עם תקציב וגם חלוקת אחריות וסמכויות?
שניר זיידל: זה צריך להיות גם עם תקציב, גם עם חלוקת אחריות בכל המשרדים כולם.
בועז טופורובסקי: עוד פעם אני מציע לכם ואעזור לכם בזה, התקציב צריך להיות אצלכם.
בועז טופורובסקי: אם אתם לא תרכזו את זה וזה יילך לכל מיני משרדים, אז המשרדים לאו דווקא ישתמשו בזה, כמו שהיה עד עכשיו.
בועז טופורובסקי: כל ההחלטות של ועדת הכלכלה, של הוועדה הבין משרדית, זה בסופו של דבר, גם אם הגיעו תקציבים הם לא נוצלו, והם לא - - -כי למשל אמר הרגע ח"כ חמד עמאר, אם אתם דורשים מצ'ינג מרשות שאין לה לתת מצ'ינג אז מה זה עוזר?
בועז טופורובסקי: אז יופי, אז יש תקציב כדי שהוא לא ינוצל.
קריאה: התקציבים יהיו חלק מהתכנית שתגובש ותוגש חזרה לממשלה בעוד 120 יום.
חמד עמאר: כן אבל התקציב לא נמצא אצלכם.
חמד עמאר: התקציב מחולק לכל המשרדים.
נחמה לאור דרורי: תלוי מה תהיה התכנית שיגבשו כל מנכ"לי משרדי הממשלה שיש להם עניין בתכנית הזאת.
נחמה לאור דרורי: חלק ממנה יהיו גם פעולות ולצידן כמובן תקציבים.
נחמה לאור דרורי: בלי תקציבים יהיה קשה לקדם את זה.
נחמה לאור דרורי: אז התקציב יוגש אחרי שכל משרדי הממשלה יתחייבו לתכנית מסוימת שתוגש לממשלה אחרי 120 יום.
בועז טופורובסקי: אז לא אושרה הצעת מחליטים.
בועז טופורובסקי: נתנו 120 יום להביא תכנית - - -
שניר זיידל: הצעת המחליטים היא להקים את ועדת ההיגוי בראשות מנכ"ל רוה"מ ומנכ"ל משרד התחבורה בשיתוף איתנו וגורמים נוספים, לבנות - - -
בועז טופורובסקי: ובעוד 120 יום בעצם תצטרך לעבור ועדת מחליטים כולל תקציב.
שניר זיידל: זה כבר - - -
קריאה: וכרגע יש טיוטת תכנית שנמצאת אצל הרלב"ד.
שניר זיידל: נכון.
שניר זיידל: הרלב"ד בשנה וחצי האחרונות פיתחה את התכנית הזאת ובהתאם לתכניות שעובדות כבר היום בלונדון, בפריז, באוסלו ובמקומות נוספים, מקומות אחרים בעולם, בהתאם להצהרת שטוקהולם 2020.
בועז טופורובסקי: אני מקווה שתציגו את זה בוועדת המשנה עוד מעט או לפחות חלקים ממנה, כי זה שבאוסלו הורידו את המהירות המותרת ל-30 בחלק מהמקומות, שם הקשיבו לזה.
בועז טופורובסקי: אני לא בטוח שבישראל זה שפתאום יהיה שלט של 30 בתוך עיר זה אומר שהאנשים ייסעו 30 ולא 50 קמ"ש.
חמד עמאר: אני חושב שמזמן היה צריך ליד בתי הספר להוריד את המהירות, ובמדינת ישראל אותה המהירות שאתה יכול לנסוע לא ליד בית ספר, 50 קמ"ש בתוך העיר, 50 קמ"ש בתוך העיר, לא מתחשבים ליד בית ספר, ליד בית אבות, במקום מסוכן.
חמד עמאר: בהרבה מדינות בעולם אתה מסתובב ורואה, ליד בית ספר רשום לך שלט של 30 קמ"ש, ליד בית אבות, ליד בית חולים רשום לך 30 קמ"ש, מוריד לך את המהירות באופן אוטומטי.
קריאה: מה שנקרא אמצעי מיתון תנועה.
חמד עמאר: נכון.
חמד עמאר: לפי המצב הקיים.
חמד עמאר: בישראל עדיין לא קיים דבר כזה.
חמד עמאר: בהרבה מדינות בעולם אפילו מעבר החציה משתנה ליד בית ספר, גם ליד בתי חולים.
חמד עמאר: לא אותו מעבר חציה שאתה רואה בכל מקום, מגביהים אותו, נותנים לו סימנים מיוחדים.
חמד עמאר: אני חושב ומקווה שנגיע למצב הזה במדינת ישראל.
שניר זיידל: זה חלק מהתכנית.
שניר זיידל: יש תכנית אסטרטגית או תכנית טקטית, שקוראים לה "העיר הבטוחה", גם אותה אנחנו מפתחים, כשחלק גדול ממנה הוא נושא של מיתוני תנועה ותשתיות, ויש שם כר נרחב של תשתיות שגורמות לנהג להוריד את מהירות הנסיעה במקומות הנבחרים.
יוסף ג'בארין: שניר, אז בתור מי שמכיר את התכנית כי עבדתם עליה שנה וחצי, אתה אומר שהתכנית כוללת התייחסות מפורשת לסוגיה הזאת של בטיחות בסביבת מוסדות החינוך.
שניר זיידל: בתוך הנושא של עיר בטוחה, תהיה גם התייחסות לקרבת מוסדות חינוך כמו לשאר מקומות שיש בהם ריכוזי ציבור וצריך לטפל בהם.
בועז טופורובסקי: אדוני היו"ר אנחנו ממש מתנצלים, יש לנו דיון בוועדת המדע והטכנולוגיה.
חמד עמאר: אנחנו חייבים לרוץ מוועדה לוועדה היום.
חמד עמאר: שיהיה לכם בהצלחה.
שניר זיידל: אנחנו פתחנו את שבוע הבטיחות בדרכים, הנושא שלנו השנה הוא הנושא של מהירות , כשקמפיין ההסברה מדבר על העלאת מודעות הציבור לנושא של המהירות כגורם משמעותי להתרחשות של תאונה והשני כגורם משמעותי להחמרת התאונה.
שניר זיידל: אולי נחמה אחר כך תוכל להרחיב בנושא.
שניר זיידל: אנחנו מזהים שחלק גדול מהציבור לא מודע לנושא הזה, לא מייחס בכלל למהירות גורם משמעותי להתרחשות של תאונה, וזה מביא אותנו לנושא של סקר הבטיחות בדרכים סביב מוסדות חינוך כשהנושא של מיתון המהירות הוא חלק ממנו.
יוסף ג'בארין: התכנית היא לעשות את הסקר כל שנה ואז לעדכן מה שנעשה בשנה קודמת ומה המצב כיום?
שניר זיידל: אנחנו עושים את זה כבר מספר שנים, זו יוזמה של הרלב"ד, מתוך הרגשת מחויבות ואחריות.
שניר זיידל: השנה עשינו את זה גם עם טופס מקוון אינטרנטי, כך שיכלנו לקבל את התוצאות בצורה הרבה יותר מסודרת.
שניר זיידל: אוסיף ואומר גם שהשנה ביצענו סקר כשלי מוסדות חינוך במגזר החרדי, יש לנו מעל 100 בני שירות אזרחי ברשויות, ובעקבות הקורונה שלא יכלו להכנס פנימה לתלמודי תורה וכולי ניצלנו את המשאב הזה והם עשו עבודה מאוד יפה, כל הממצאים שלהם הגיעו גם לראשי הערים והרשויות בצורה מסודרת.
שניר זיידל: הכשרנו אותם לבצע את הסקר הזה והם ביצעו את זה בצורה מאוד טובה.
שניר זיידל: נפתח בנתונים שמופיעים במצגת, אני אדלג על מה שהזכירה אסנת אבל זה דו"ח יומי מאתמול, אנחנו מדברים עד היום במדינת ישראל, פה כתוב 263, יש לנו כבר עוד הרוגה הולכת רגל מאתמול, 264 הרוגים.
שניר זיידל: אנחנו נמצאים בירידה של 29 הרוגים שזה לא מעט, 29 משפחות שניצלו, שינוי של 10%.
שניר זיידל: רוב הירידה היא בשטח הבין-עירוני, ודווקא בשטח העירוני, בטווח של הרשויות המקומיות יש לנו עליה כבר שנה שניה.
שניר זיידל: שם הסיפור העיקרי.
שניר זיידל: כשאנחנו מסתכלים בעשר השנים האחרונות, מבחינת תאונות חמורות, שתאונות חמורות זה קטלניות וקשות, אנחנו רואים שבכל עשר השנים הטווח העירוני נמצא ב'פור' על הטווח הבין-עירוני מבחינת הנתונים.
שניר זיידל: אנחנו מזהים ששם המוקד העיקרי של הטיפול שלנו.
שניר זיידל: אם אנחנו רוצים להוריד את התאונות במדינת ישראל, לשם צריך ללכת הנתח העיקרי.
שניר זיידל: אפשר לראות פה ילדים הולכי רגל מגיל 0-14, 12 הרוגים עד היום, ואם אנחנו מסתכלים על נתוני 2020, ילדים הולכי רגל אנחנו מדברים על 65% מהם שהם ערבים.
שניר זיידל: בשקף הזה אסנת כבר דיברה, רואים את אחוזי היפגעות של כלל הילדים בישראל הרוגים ופצועים קשה, אנחנו רואים שיש ירידה מסוימת, מתונה, רוב הילדים נפגעים כהולכי רגל בשעות הצהריים ואחר הצהריים.
שניר זיידל: את השקף הבא אסנת הראתה, ההבדל או הפערים שיש בין ילדים הולכי רגל בחברה הערבית לחברה הכללית, אנחנו רואים את ההפרש של כמעט פי 3, עדיין יש ירידה מסוימת בחברה הערבית, אבל לא מספיקה.
יוסף ג'בארין: זיהיתי את זה גם במצגת הקודמת, שהייתה ירידה ואחר כך - - -
שניר זיידל: נכון, גם בשנה האחרונה יש ירידה מסוימת אבל מאוד מאוד מתונה במגזר הערבי, היינו רוצים לראות הרבה יותר.
שניר זיידל: אנחנו משקיעים המון בחברה הערבית, עד לפני שנה הייתה תכנית שארכה כשלוש שנים רק לחברה הערבית, עם קמפיינים שמותאמים במיוחד לחברה הערבית, לא תרגום, עם פעילות ב-25 ישובים ממוקדים בעלות של כמעט 3 מיליון שקלים, הקמנו מעל 30 מתחמי הדרכה, אם יש מרכזי הדרכה ארציים לרלב"ד, הקמנו מעל 30 ברשויות הערביות, קנינו להם ערכות הדרכה, הכשרנו אותם, הייתה פעילות מצוינת.
שניר זיידל: היו מעל 3,000 בני נוער שקיבלו הדרכה במשך למעלה משנה במפעלות, כקבוצות של כדורגל ועוד ועוד פעילות בחברה הערבית, וראינו שינוי.
שניר זיידל: ראינו שינוי לא רק במספרים, ראינו שינוי במחקר מלווה של התודעה של ההתייחסות לנושא של בטיחות בדרכים בחברה הערבית.
שניר זיידל: היפגעות ילדים בתאונות דרכים, מקומה של ישראל מול מדינות ה-OECD, אנחנו נמצאים במקום לא כל כך טוב.
שניר זיידל: אם הממוצע הוא 0.7 אנחנו כמעט פי 2, וכשאנחנו מדברים על הולכי רגל אנחנו בפי 2.5 מבחינת הסיכון לילד במדינת ישראל.
יוסף ג'בארין: נתון מאוד - - - בדרך כלל כשרואים את מדינת ישראל רואים שהיא סביב הממוצע.
יוסף ג'בארין: כאן ממש בין המדינות עם השיעור המאוד גבוה.
שניר זיידל: כשאנחנו מסתכלים על מדינת ישראל מבחינת תאונות דרכים אנחנו במקום אפילו טוב בממוצע, וכשאנחנו מדברים על הולכי רגל, על ילדים וילדים כהולכי רגל אנחנו במצב לא טוב.
יוסף ג'בארין: רק לדייק, זה שקף מיוחד להיפגעות ילדים.
שניר זיידל: היפגעות ילדים עד גיל 14 בהשוואה בינלאומית למדינות ה-OECD.
שניר זיידל: השקופית הבאה היא דיאגרמה שמראה את ההתפלגות, כפי שאמרה אסנת, רוב הנפגעים הם הולכי רגל, אפשר לראות שמגיל 5-9 ההיפגעות שלהם עולה כי הם מתחילים להיות יותר בחוץ, אבל עדיין כל המערכות הפיזיות, הקוגניציה, עדיין לא בשלות לכן יש יותר היפגעות.
שניר זיידל: אנחנו מתחילים לראות גם יותר היפגעות בנושא של כלים חשמליים זעירים, קורקינטים וכולי.
שניר זיידל: אסנת כבר דיברה על זה.
שניר זיידל: השקף הבא – טבלה שהעלתה אסנת מאותה ועדה של משרד החינוך בנושא ההנחיות.
שניר זיידל: מה שכן אפשר לראות שב-16% מהנפגעים של ילדים בעיר, הם סביב השעות האלה.
שניר זיידל: אנחנו לא יודעים לשייך את זה לסביבת בתי הספר או לא.
שניר זיידל: בחטיבת המבצעים אנחנו יוצאים לכל תאונה קטלנית.
שניר זיידל: אנחנו מתחקרים לצערנו כמעט 300 תאונות בשנה, יש שנים שיותר מזה, ואני יכול לשמחתי גם לספור על יד אחת תאונות שקרו ממש בסמוך למוסד חינוכי מבחינת תאונות קטלניות של ילדים.
שניר זיידל: אבל עדיין אנחנו מטפלים בזה א.
שניר זיידל: כי מדובר בילדים וב.
שניר זיידל: כי מדובר באזור שהוא פוטנציאל להיפגעות מאוד גבוה, בגלל משתמשי דרך שונים, בגלל צפיפות, רכבים שנים שמגיעים, רכבי הסעות, רכבי הורים וכולי, יש חשיבות מאוד מיוחדת לטפל דווקא במקום הזה.
שניר זיידל: בשקף הבא ניכנס לסקר, כמו שאני אומר, זה סקר מדגמי מתוך 2,300 בתי ספר יסודיים, 105 בתי ספר ב-75 רשויות.
שניר זיידל: אתם יכולים לראות, לקחנו 41 בתי ספר משנה שעברה ו-64 בתי ספר חדשים, מתוכם 12 בתי ספר במגזר הערבי ויש לנו עוד ישובים שהם ישובים מעורבים כמו עכו, יפו, מקומות כאלה.
יוסף ג'בארין: עשיתם פעם מיפוי של כל מוסדות החינוך, לא?
שניר זיידל: הייתה לפני כמה שנים פעילות כזאת.
שניר זיידל: זה היה יוצא דופן.
שניר זיידל: מבחינת כח אדם שלנו אנחנו לא יכולים לעשות את זה.
שניר זיידל: הנקודה היא שהיום אנחנו מעבירים, לדוגמה השנה - - -
יוסף ג'בארין: בסקר אז ממש עשיתם את כל מוסדות החינוך או שזה היה מיוחד לחברה הערבית?
שניר זיידל: לא, זה לא היה מיוחד בחברה הערבית.
שניר זיידל: אני לא זוכר גם אם זה היה את הכל כי יש אלפים.
שניר זיידל: אני זוכר אבל שהיה סקר מאוד גדול.
שניר זיידל: אתה צודק.
שניר זיידל: אם הוועדה רוצה אנחנו נמציא את הסקר הזה לוועדה.
שניר זיידל: אני רק אומר שהשנה התחלנו בפיילוט במחוז צפון עם משרד החינוך, עם אגף לבטיחות וזה"ב שבו בעצם לקחנו את הכלי שפיתחנו, את אותו טופס אינטרנטי, העברנו אותו לנציגים של ועד הורים, מנהל בית ספר, רכז הזה"ב ותוך שלושה שבועות היו לנו נתונים של 91% מתוך 200 בתי ספר.
שניר זיידל: הדו"ח הזה אחר כך גובש והועבר לראש הרשות המקומית, עם כל הכשלים והבעיות שיש בו.
שניר זיידל: ואנחנו מהבחינה הזאת עם הפנים קדימה של הרצון לשתף פעולה בהמשך, ובצורה הזו אולי לייצר סקר ש הוא ארצי ומקיף ויכול לתת הרבה לפני הקיץ את הנתונים לראשי הרשויות ולגופים האחרים שאמונים על זה, כדי לטפל בכשלים האלה.
שניר זיידל: אלה עיקרי הנושאים שנבדקו בסקר, התשתית להולכי רגל, לנהגים, תחבורה ציבורית והגעה ויציאה בטוחה מבית הספר.
שניר זיידל: השקף הבא - הזכירה את זה אסנת, ראינו, 35% תקינים, 17% פרויקט תשתיתי ו-48% הוגדרו כליקוי נקודתי או ליקוי קל.
שניר זיידל: זה הנתונים בכללי.
שניר זיידל: מבחינת הגעה בטוחה לבתי הספר מצאנו בסקר שב- 29% מבתי הספר פועל משמרות זה"ב או פעל, ב-16% מבתי הספר פועל מיזם הורדה בטוחה של ילדים ליד בית הספר כגון 'נשק וסע'.
שניר זיידל: סטטוס רמת הבטיחות – במגזר הערבי, אנחנו רואים שב-66% נדרש טיפול קל או נקודתי, וב-25% מבתי הספר נדרש טיפול תשתיתי או שאין בכלל תשתיות להסדרה בטוחה של הגעה, של הורדה, אין מדרכות, אין מפרצי חניה, אין שום דבר שיכול לאפשר הגעה בטוחה וחזרה של ילדים לבית הספר.
שניר זיידל: אלה הנתונים שבדקנו באותם 41 בתי ספר.
שניר זיידל: אז כמו שאתם רואים, 47% מהליקויים לא טופלו, 40% טופלו, ו-13% ההגדרה שונתה לפרויקט תשתיתי, המצב החמיר והיום בעצם אנחנו כבר לא יכולים לטפל בזה עם כספים קטנים אלא צריכים כאן מעורבות של תקציבים יותר גדולים.
שניר זיידל: מבין בתי הספר שהוגדרו כפרויקט תשתיתי אנחנו רואים ש-75% מהליקויים לא טופלו, ב-12% הם כן טופלו, וב-13% ההגדרה שונתה לליקוי קל עד נקודתי, כנראה או שבוצע שם תיקון אבל התיקון לא היה מספיק ולכן הוא לא נחשב ליקוי שתוקן אלא ככזה שנותר ברמה קלה יותר.
שניר זיידל: השקף הבא – לא אכנס לזה, גם אסנת אמרה, האחוזים של כל נושא מעברי חציה וכולי, באחוזים.
שניר זיידל: הלאה – זה סקר בחברה החרדית, נדגמו 117 בתי ספר ב-19 רשויות מקומיות על ידי 100 מתנדבים.
שניר זיידל: ב-95% מבתי הספר נמצאו ליקויי בטיחות, רובם ליקוי נקודתי אבל כמו שאנחנו רואים, 12% ליקוי תשתיתי.
שניר זיידל: כאן יש דוגמאות שאתם יכולים לראות במקומות האלה, אם זה מדרכות חסומות או מפורקות או שאין מדרכות, אנחנו מכירים מקום מסוים באשדוד שבו מורידים את הילדים במגרש חניה והם צריכים לעבור את כל המגרש ולהגיע לבית הספר.
שניר זיידל: כאן מופיעים הממצאים שהופצו בחודש יולי ליו"ר ומנכ"ל מרכז השלטון וראשי רשויות.
שניר זיידל: אני חייב לומר שברגע שהגיעו אלינו הממצאים הם כבר עברו לרשויות המקומיות.
שניר זיידל: אציין עוד דבר, ברוב הרשויות המקומיות נעשו סקרים כאלה, על ידי האנשים שלנו, על ידי מנהלי המטות, והממצאים האלה הועברו למהנדס הרשות\
שניר זיידל: , מנהל המטה וראש הרשות המקומית על מנת שיטפלו בזה.
שניר זיידל: כאן מופיעות המלצות, דיברתי על כך.
שניר זיידל: ביצוע סקר בטיחות בכל הרשויות המקומיות, בשת"פ עם משרד החינוך, עם הכלי המקוון שפיתחנו, השלמה וביצוע של תכניות תמרור בחברה הערבית בכל הארץ.
שניר זיידל: עד היום ביצענו על פי החלטת ממשלה, תוקצבנו גם על זה, 39 תכניות תמרור ברשויות הערביות.
שניר זיידל: מתוכן ארבעה ישובים במועצה אזורית מעורבת, מועצת הגלבוע, במקומות שלא היו תכניות תמרור.
שניר זיידל: זה הבסיס.
שניר זיידל: תכנית התמרור נותנת תשובה גם סביב הנושא של מוסדות החינוך.
שניר זיידל: כשדיברנו על מיתוני תנועה, הסדרת מדרכות וכולי.
שניר זיידל: יש לנו היום אומדנים גם של תכניות התמרור האלה לביצוע, הרשויות נתנו לנו, זה מסתכם באזור ה-50 מיליון שקל, ויש עוד 31 רשויות שנמצאות ברשימה שעוד לא קיבלו תקצוב, זה לא הספיק לנו, ושמחכים בעצם לדבר הכי בסיסי שנקרא תכנית תמרור.
יוסף ג'בארין: הנושא הזה עלה גם בדיונים קודמים לגבי תכנית התמרור.
יוסף ג'בארין: אני מבין שהייתה איזו שהיא הקפאה לפני כשנתיים, זה לא התקדם.
שניר זיידל: לא, בוצע.
שניר זיידל: כל מה ש- - -
יוסף ג'בארין: אמרת, 39 ישובים - - -
שניר זיידל: קיבלנו תקציב ובוצע.
שניר זיידל: בוצע בשיתוף המהנדסים של אגף תנועה נתנו פה עבודה מאוד יפה, סייעו לנו ובאמת בסיועם ובסיוע המהנדסים ברשויות המקומיות הצלחנו לבצע את זה.
יוסף ג'בארין: אבל כמובן זה מספר עדיין נמוך.
שניר זיידל: מספר נמוך, אני אומר, עדיין יש ברשימה 31 רשויות - - -
יוסף ג'בארין: מה זה הרשויות הללו?
יוסף ג'בארין: זה מה שנותר או שזה - - -
שניר זיידל: זה הבא, רשויות שלא עלו בתיעדוף הראשוני.
שניר זיידל: כאלה שיש להן תכניות תמרור חלקיות, כאלה שיש להן תכניות תמרור משנת 2009 שהן כבר לא עדכניות.
יוסף ג'בארין: ומה קורה איתן?
יוסף ג'בארין: דיברת על 50 מיליון?
שניר זיידל: לא, אני אומר, התקציב שקיבלנו לבניית התכניות הראשוניות, לעריכה שלהן, הרלב"ד קיבלה 5 מיליון שקלים ואת הכסף הזה היא ניצלה וביצעה באמצעותו את אותן 39 רשויות מקומיות.
שניר זיידל: יש אומדן היום לביצוע, בסוף עכשיו צריך לבוא ולבצע את אותם הסדרי תנועה ברשויות המקומיות, האומדן הזה הוא כ-50 מיליון שקלים לאותן 39 רשויות שכבר יש להן תכניות תמרור.
שניר זיידל: כרגע חסרות תכניות תמרור ל-31 רשויות מקומיות בצורה כזו או אחרת.
שניר זיידל: או שיש להן תכניות חלקיות או שיש להן תכניות משנת 2009 שאז בזמנו קיבלו כל הרשויות הערביות תקציב לתכנית הזאת, שבחלקן הן לא מעודכנות.
יוסף ג'בארין: לגבי ה-31 יש אומדן תקציבי?
שניר זיידל: לא, אנחנו בפעם שעברה הקצינו בסביבות 150,000 שקל לכל רשות מקומית וזה די הספיק לכתיבה של תכנית כזאת.
יוסף ג'בארין: לגבי ה-39 ישובים – אני מדגיש את זה כי אנחנו רואים שזו אחת הבעיות העיקריות שם – ואני מניח שהתמרור יכול לתת פתרון ולו חלקי לנושא הזה.
יוסף ג'בארין: 39 ישובים ערביים שהתכנית קיימת.
שניר זיידל: תכנית קיימת מאושרת.
יוסף ג'בארין: יש אומדן תקציבי ומאושרת.
יוסף ג'בארין: התקציב מועבר?
שניר זיידל: לא.
שניר זיידל: הרשות העלתה את הבקשה הזו אבל עד היום לא קיבלנו.
שניר זיידל: אני מעריך שזה גם בגלל קשיים - - -
יוסף ג'בארין: מי אמור לאשר את התקציב?
שניר זיידל: משרד האוצר, משרד התחבורה.
שניר זיידל: צריך לבדוק את זה.
יוסף ג'בארין: תיכף נשאל.
יוסף ג'בארין: תוכל בכל זאת להתייחס לשאלה שהעלו כל חברי הכנסת לעניין הזה שמדובר ברשויות מוחלשות ואם צריך שיפור תשתיות משמעותי, אז יש בעיה תקציבית.
שניר זיידל: אני יכול להגיד כמנהל חטיבת השטח וכמי שניהל את מרחב צפון עד לפני חצי שנה במשך שש שנים, רוב הבעיות הן ברשויות המוחלשות, גם ברשויות הערביות וגם ברשויות החרדיות.
שניר זיידל: יש לנו גם רשויות יהודיות חלשות, שם אנחנו רואים את זה, את חוסר היכולת גם אחרי שמשרד התחבורה מקצה את התקציב השנתי של סימון כבישים והתקני בטיחות, להתמודד עם הבעיות האלה, כי הסכומים האלה, התקציבים האלה לא מספיקים.
שניר זיידל: אני אומר גם זה, כל שנה עוברים תקציבי בטיחות שחלקם מועברים לנושא של סביב מוסדות חינוך, עיקרם הולך למוקדי סיכון עירוניים סביב הנושא של בדיקה של תאונות וכולי, וחלק קטן הולך לנושא של הסדרה של מוסדות חינוך, אבל עדיין זה לא מספיק.
יוסף ג'בארין: אני גם רואה.
יוסף ג'בארין: אם אומדן התקציב היה לגבי נאמר בסביבות 40 ישובים, במקרה הזה ישובים ערביים, 50 מיליון, זה אומר 1.25 מיליון כמעט לכל ישוב, זה הרבה כסף.
יוסף ג'בארין: זה תקציב משמעותי.
יוסף ג'בארין: ואגב, כאן זה רק התמרור.
שניר זיידל: אני אומר תכנית תמרור, כשאנחנו אומרים שזה לא תמרור רק שילוט וצביעה, אלא מדובר פה בהסדרים של הצרת מיסעות, של באמפרים, של אמצעים נוספים שעולים לא מעט כסף.
יוסף ג'בארין: אבל זה לא כולל עבודת תשתית.
שניר זיידל: כולל עבודת תשתית.
יוסף ג'בארין: נחמה רצית להוסיף?
נחמה לאור דרורי: כן.
נחמה לאור דרורי: אולי כמה מילים מבחינה מעשית על מה שנעשה.
נחמה לאור דרורי: רגע נרד לשטח ונדבר על איזה פרויקטים חינוכיים והסברתיים מתקיימים בשטח.
נחמה לאור דרורי: אז קודם כל אגיד שצריך לשים לב שהרבה מההיפגעות של הילדים, כמו שראינו בנתונים שהציג גם שניר, מתרחשות אחר הצהריים, כשהילדים הולכים לחוגים, כשהילדים בחזקת ההורים שלהם, גם על זה צריך לשים את הפוקוס.
נחמה לאור דרורי: אבל אם מדברים על סביבת בתי ספר, אגף זה"ב במשרד החינוך יש לו תכניות משמעותיות בתוך מסגרת של מה שהם קוראים מעטפת הבטיחות סביב בתי הספר, אני משאירה לחברי מקס אבירם שנמצא איתנו לתאר מה נעשה, אבל יש תכניות לימוד רבות וגם יוזמות שונות שמקודמות יחד עם משרד החינוך כמו למשל 'נשק וסע' ותכניות אזרחיות אחרות, שמקדמות בטיחות סביב בתי ספר.
נחמה לאור דרורי: אז איפה בעצם החסרים ומה הדברים שצריך לקדם או לשים לב שהתכניות האלה לא מוחלשות, כי יש תכניות חינוכיות מאוד משמעותיות.
נחמה לאור דרורי: אני אגיד למשל שהרלב"ד פזורה ב-17 מרכזי הדרכה בכל הארץ שבהם בעצם ילדים מתנסים בחצייה ובשימוש באופניים בתוך מרחב מוגן.
נחמה לאור דרורי: בעצם הלמידה היא חווייתית, הילדים מגיעים לשם בכיתות שלמות, חווים מה זה מרחב תעבורתי בטוח, אבל 17 מרכזי ההדרכה האלה לא מכסים את כל הארץ וכמו ששניר הזכיר קודם הייתה לרלב"ד תכנית ייעודית שקידמה בטיחות בחברה הערבית ובעצם הוקמו עוד כמה מיני-מרכזי הדרכה כאלה בתוך בתי ספר כדי לעבות את הלמידה החווייתית הזאת כי זה אחד הדברים החשובים ביותר בבטיחות בדרכים, לחוות איך עושים את הדבר הזה נכון.
נחמה לאור דרורי: אז דיברנו על מרכזי הדרכה ודיברנו גם קצת על משמרות הזה"ב, אני אשמח אם החברים שלנו מאת"ן, מהמשטרה, יוכלו לדבר על הפתרון שנמצא, על הקיצוץ המשמעותי במספר השוטרות שעשו את העבודה החשובה הזאת של תכנית ההנהגה הזאת של תלמידים בוגרים שמקבלים אחריות על תלמידים צעירים מהם ויתנו כאן סקירה איך בעצם, כמו שאסנת אמרה, השוטרים הקהילתיים לוקחים את האחריות, מחזיקים את התכנית הזאת בצורה שנוכל להגיע ליעדים שלה לכסות את כל הכיתות, ולא לאבד את העוצמה החינוכית שלה.
נחמה לאור דרורי: אני רוצה לדבר על פתרונות לקבוצות אוכלוסייה שהן קבוצות אוכלוסייה פגיעות במיוחד, כמו החברה הערבית, ולהגיד שאנחנו השבוע השקנו יחד עם אגף זה"ב במשרד החינוך תכנית לימודים ייעודית לכיתות א'-ג' בחברה הערבית שכתובה בערבית והיא תכנית טכנולוגית מאוד מתקדמת, משרד החינוך יזם כנס הטמעה לתכנית הזאת ומורי הבטיחות בדרכים בחברה הערבית קיבלו את התכנית לידיהם ומהשבוע, החל משבוע הבטיחות, התכנית הזאת תילמד בבתי הספר.
נחמה לאור דרורי: זאת אומרת יש עוד עיבויים שצריך לעשות ושצריך להשקיע בהם ואנחנו עובדים במשותף עם השותפים שלנו כדי לייצר את התכניות האלה ולתת את הפתרונות, אני רק אגיד שבמסגרת תכנית העשור, במסגרת תכנית 50-30 יחד עם השותפים השונים במשרדי הממשלה צריך יהיה לחשוב על תכניות נוספות שמיושמות בעולם ומוכחות כתכניות מוצלחות ויעילות, חלק מהן קשורות בהליכה בריאה ובטוחה לבתי הספר, מה שהוזכר כאן כדרך הבטוחה לבית הספר, אפשר וראוי לעבות אותן בעיקר באוכלוסיות היותר חלשות.
יוסף ג'בארין: לגבי התכנית לבתי הספר הערביים, היא מוכנה ופורסמה?
נחמה לאור דרורי: היא כבר בתוך בתי הספר.
יוסף ג'בארין: אנחנו בדרך כלל נוטים להעלות חומרים גם לאתר הוועדה, אז אם אפשר לקבל את השקופיות שהציג שניר, נשמח להעלות את זה לאתר.
יוסף ג'בארין: וגם את התכנית נשמח.
יוסף ג'בארין: שתהיה בשפה הערבית.
נחמה לאור דרורי: נשמח.
יוסף ג'בארין: משרד התחבורה בבקשה.
יוסף ג'בארין: אנחנו בעצם כאילו בדיון המשך מהשבוע הקודם אבל נשמח להתייחסותך אלה לנושאים שעלו היום.
אלה פונמארב: שלום כבוד יו"ר הוועדה וחברים נכבדים.
אלה פונמארב: אנחנו ממשיכים את הנושא שעלה בדיון הקודם לפני שבוע.
אלה פונמארב: אני אתייחס לכמה סוגיות שהתייחסו חברי הוועדה.
אלה פונמארב: אני רוצה לחדד על חשיבות של משרד התחבורה בפרסום ההנחיות.
אלה פונמארב: משרד התחבורה, אמרתי את זה גם בדיון הקודם ואומר גם עכשיו, מפרסם מעת לעת את ההנחיות שנותנות אפשרות ואמצעים לרשויות תמרור מקומיות להשתמש בהם.
אלה פונמארב: דיברו כאן על הנחיות להסדרי תנועה בקרבת מוסדות חינוך, על נושא מיתון תנועה, גם הנחיות כאלה פרסם משרד התחבורה, משנת 2010 ועדכן בשנת 2018.
אלה פונמארב: יש הנחיות לבחירה והשמת חומרי סימון שרשויות תמרור מקומיות חייבות להשתמש בחומר תקין כדי לצבוע מעברי חציה בקרבת בתי ספר.
אלה פונמארב: אני צריכה לומר שבעצם זה שמשרד התחבורה מפרסם הנחיות והרשויות חלקן כן משתמשות וחלקן לא, זה מראה שלא מספיק שאנחנו ניתן אמצעים וכלים כדי שישתמשו בהם, הרשויות צריכות לקחת ולהטמיע אותן בתוך הרשות אצלן.
אלה פונמארב: גם יש להם מתכננים שלהם שהם יכולים להשתמש בזה.
אלה פונמארב: בגדול אני מנסה להסביר לכם שמשרד התחבורה כל הזמן דואג ומפרסם ועושה את כל המאמצים כדי להסדיר את הבטיחות לכלל משתמשי הדרך וגם במיוחד לילדים.
אלה פונמארב: יש לנו כאן גם נציג של משרד התחבורה שיכול לתת מענה לניצול תקציבי למוסדות החינוך, שמו גיל ואפשר לתת לו את רשות הדיבור.
יוסף ג'בארין: זה נושא מרכזי שעלה בדיון ונשמח להתייחסות שלו.
יוסף ג'בארין: גיל בבקשה.
גיל קרומר: צהריים טובים ליו"ר הוועדה ולחברי הוועדה ולכל המשתתפים המכובדים.
גיל קרומר: אני ראש אגף רשויות מקומיות במשרד התחבורה.
גיל קרומר: אשמח להתייחס קצת לנתונים וגם קצת לצעדים שאנחנו עושים כדי לשפר את המצב בסוגיות המאוד מורכבות ונכונות שעלו בוועדה.
גיל קרומר: קצת לגבי סוגיות התקצוב.
גיל קרומר: משרד התחבורה פועל ברשויות המקומיות לתקצוב של היבטי תאונות דרכים בסמוך למוסדות חינוך ובכלל בעיות בטיחותיות בסביבת מוסדות חינוך בשני צירים מרכזיים.
גיל קרומר: ציר אחד נקרא תקציב סימון והתקנים, זה תקציב של כ-25 מלש"ח שמתוקצב בכל שנה, נתייחס כבר גם לשנה הקודמת, בכל שנה התקציב מועבר לרשויות, לכל הרשויות בארץ בהתאם לטבלת המצ'ינג שכמובן מסתמכת גם על המצב הסוציו-אקונומי של כל רשות ורשות, כשבדרך כלל התקציב נע בין 50,000-150,000 ₪ לכל אחת מהרשויות.
גיל קרומר: זה אמנם תקציב מאוד נמוך וקטן לטעמנו, אבל אנחנו יודעים שגם הוא יכול לסייע ולעזור.
יוסף ג'בארין: המצ'ינג קיים גם באשכולות הנמוכים?
גיל קרומר: המצ'ינג קיים, יש רשויות של 100%, שמקבלות מימון מלא, יש רשויות של 90%, אני אגע גם בסוגיה של האם המצ'ינג משפיע או לא, אבל לפני כן אתן עוד כמה נתונים חשובים.
גיל קרומר: קצת על סימון והתקנים.
גיל קרומר: כרגע מבדיקה שעשינו הניצול המצטבר של תקציבי סימון והתקנים בכלל הרשויות במדינת ישראל עומד על כ-80%, זאת אומרת יש כ-20% מהתקציבים שלא מנוצלים, שמצטברים ליתרה כוללת של כ-47 מיליון שקל בכלל הרשויות רק בסעיף של סימון והתקנים.
גיל קרומר: זה לא מעט כסף.
גיל קרומר: גם כשמפלחים את זה למגזרים רואים שבמגזר החרדי שאליו התייחס הדו"ח של הרלב"ד, קיימת יתרה תקציבית קטנה יותר כמובן, יש שם ניצול תקציבי של 84% עם יתרה כוללת של 1.4 מלש"ח, גם בתוך המגזר יש הבדלים.
גיל קרומר: לדוגמה בני ברק שגם היא עלתה בדו"ח, אין לה יתרות.
גיל קרומר: היא מנצלת באופן מלא כל שקל שנותנים לה לטובת הנושאים החשובים האלה שהעליתם, לעומת זאת ביתר עלית שגם עלתה בדו"ח, יש לה רק בחמש השנים האחרונות, אם מסתכלים אחורה, סדר גודל של 400,000 שקלים עבור סימון והתקנים, ואנחנו כמובן בכל פגישה שאנחנו מקיימים עם ראשי הרשויות, בין אם זה שהשרה מקיימת או המנכ"ל או אנחנו, מעלים את הסוגיות האלה יחד עם הרלב"ד ומעודדים את הרשויות לנצל את מעט התקציבים שיש להם.
גיל קרומר: לגבי מגזר המיעוטים שגם עלה, שם אחוז הניצול נמוך יותר לצערי, כ-74% והיתרות הקיימות בכלל הרשויות הוא כ-23 מלש"ח לא מנוצלים, רק עבור סימון והתקנים.