GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יוסי דהאן: מה שאנחנו גילינו זה שבעצם על פי נייר דו"ח של מומחים שנמסר למל"ל, מתוך 400,000 תלמידים שזכאים, רק 18,000 תלמידים קיבלו.
יוסי דהאן: אז מה שקורה פה בדיון מאוד מוזר כיון שאנחנו מקבלים מספרים ממספרים שונים ואי אפשר לדעת, אין פה שקיפות, אין פה מספרים שאפשר לבסס עליהם איזו שהיא מדיניות, יש פה נציגי משרדים שונים שנותנים תמונה שונה לחלוטין, כאשר חלק מעבירים את האחריות ממשרד החינוך, למשרד הרווחה, משרד החינוך ומשרד הרווחה עובדים ביחד ואז מסתבר שהייתה הסטה של תקציבים לטובת הקשישים, אז על בסיס כזה אי אפשר לקיים מדיניות.
יוסי דהאן: אני גם שומע שמדובר על רק 80,000 תלמידים שסובלים מהיעדר בטחון תזונתי על פי הנתונים של נציגת משרד הבריאות, זה ודאי לא מתיישב עם הנתונים של המוסד לביטוח לאומי, כמה נתונים סובלים מהיעדר בטחון תזונתי, גם כאשר אנחנו מדברים על כך שחוק ארוחה חמה חל על גני חובה ועל בתי ספר יסודיים - - - המספר הזה בכלל לא מתיישב כיוון שמסתבר שגם על פי הנתונים של המשרדים, אלפי ילדים רבים לא קיבלו ארוחה חמה.
יוסי דהאן: אחד הדברים הכי קשים בכתיבת הדו"ח הזה היה למצוא את המספרים, מהם המספרים.
יוסי דהאן: משרד החינוך לא נתן אותם, אף אחד אחר לא נתן אותם.
יוסי דהאן: הסתכלתי קצת מה עושים במדינות אחרות בקשר לעניין הזה של ארוחה חמה, כי הרי ידוע, כמעט כל מערכות החינוך בעולם סגורות.
יוסי דהאן: חלק עכשיו נפתחות באופן חלקי או היו סגורות בוודאי במארס, אז יש כל מיני דרכים לעשות את זה.
יוסי דהאן: דרך אחת היא באמת ליצור נקודת חלוקה בבית הספר ושההורים יבואו לקחת, אבל יש הורים שלא יכולים לבוא לקחת, ואז לפתוח נקודות חלוקה שונות שבהן אפשר לבוא ולקחת את המנה החמה אם הילדים לא מגיעים לבית הספר, או במקומות מסוימים במדינות אחרות השתמשו בהסעה, באוטובוסים הללו, על מנת לחלק את הארוחות החמות בישובים השונים בנקודות חלוקה מרכזיות שקל לאנשים לבוא ולקחת.
יוסי דהאן: שום דבר מזה לא קרה כאן, כלומר אם הילדים לא מגיעים לבית ספר, אין ארוחה חמה.
יוסי דהאן: אני לא יודע מה קרה עם פיקוד העורף ומה הוא עושה עכשיו אבל בסגר הראשון וודאי שזה לא קרה, אז מהבחינה הזאת יש פה אנדרלמוסיה, חוסר שקיפות, בעייתיות של אי מענה לצורך הכי בסיסי של תזונה ואנחנו יודעים ממחקרים מה קורה לילדים רעבים, אם אנחנו מדברים על חזרה ללימודים, ילדים רעבים לא יכולים ללמוד.
יוסף ג'בארין: אז קודם כל לגבי אותם 18,000 שאנחנו מבינים ממשרד החינוך שכן קיבלו בסגר הראשון, אנחנו יודעים איך הם קיבלו?
יוסף ג'בארין: ברמה הלוגיסטית איך זה סודר?
יוסי דהאן: אני לא יודע.
יוסי דהאן: צריך לשאול את נציג משרד החינוך, אבל אם 18,000 קיבלו זה מספר מאוד נמוך.
יוסף ג'בארין: אתה אומר, זה בעצם פחות אפילו מ-20% ממי שקיבלו ופחות מ-5% ממי שזכאים לקבל.
יוסי דהאן: כן, והטענה שלא כל הזכאים רעבים היא קצת מתחכמת כיון שחוק ארוחה יומית לתלמיד צמוד לחוק יום לימודים ארוך וחוק יום לימודים ארוך ניתן לרשויות שנמצאות יחסית בתחתית הסולם החברתי והכלכלי, כך שיש די הקבלה בין מעמד סוציו אקונומי לזכאות לארוחה יומית.
יוסף ג'בארין: גם אין סמכות ברמה הפורמלית המשפטית לשום אחראי שפשוט שלא יישם את החוק ויקבע 'זה לא מגיע לו' ו'זה לא מגיע לו'.
יוסף ג'בארין: ההצעה שלך בעצם שמשרד החינוך צריך לדאוג למערך לוגיסטי של חלוקה, בין אם זה בבתי הספר ובין אם מערך של הסעה שיגיע לבתים.
יוסף ג'בארין: אתה אומר שזה עובד במקומות אחרים וצריך לעבוד גם אצלנו.
יוסי דהאן: זו לא הסעה שמביאה את הארוחה לכל בית.
יוסי דהאן: משתמשים במערך ההסעות כדי למצוא נקודות חלוקה, בין אם למשל בשכונה או במקום כזה.
יוסי דהאן: אבל עוד פעם, זה עניין לוגיסטי, עניין של שיתוף פעולה, עניין של קואורדינציה של גופים שונים שמשתפים פעולה, זה מעולה, זה לא רק ארוחה חמה, וכאן צודקים נציגי המשרדים שאם משפחה מקבלת תלושי מזון, אגב, רק אזכיר כאן שהשר דרעי השיג 750 מיליון שקל לתלושי מזון על פי הדיווחים בתקשורת, שזה היה לפני שלושה חודשים.
יוסי דהאן: 750 מיליון שקל שאמורים לספק תלושי מזון ל-150,000 משפחות.
יוסי דהאן: הם עדיין לא חולקו כיוון שיש מחלוקת בין משרד העבודה והרווחה לבין משרד הפנים מי יחלק אותם, בעצם זה מאבק על קרדיט פוליטי.
יוסי דהאן: אז בואו נדבר על עוד 750 מיליון שקל שמחכים בצד.
יוסי דהאן: מה שצריך זה שיתוף פעולה בין המשרדים, בין פיקוד העורף, שימצאו דרך לעשות את זה באופן האפקטיבי והמהיר ביותר ולא לזרוק אחריות שמשרד אחד זורק על המשרד השני, שהוא בעצם מטפל רק בזה והשני רק בזה והרבה ילדים רעבים נופלים בין הכיסאות.
יוסף ג'בארין: ואני מקווה שהדיון כאן יתרום בכיוון של מציאת הפתרונות המוצעים.
יוסף ג'בארין: תודה רבה פרופ' דהאן ובהצלחה.
יוסף ג'בארין: פרופ' אהרון טרואן מההסתדרות הרפואית בישראל בבקשה.
אהרון טרואן: בוקר טוב.
אהרון טרואן: אני חוקר תזונה ומדיניות תזונה באוניברסיטה העברית בבית הספר לתזונה.
אהרון טרואן: בתחילת המשבר אנחנו עמדנו על הקושי שהלך והתפתח בבטחון התזונתי וכהפקת לקחים מהסגר הראשון התרענו למל"ל וכתבנו גם לכנסת, לממשלה, במספר פעמים עד ספטמבר, ממש לפני הסגר השני, בהבנה שהבעיה שהתמודדנו איתה בסגר הראשון תחזור ואנחנו גם לא יודעים היום איך הדברים יתפתחו בסגרים, לא עלינו, בהמשך, ואפילו בתכנית הרמזור שבערים אדומות באופן נקודתי ייתכן שיסגרו את הערים ושתהיה בעיה של חלוקת מזון ותזונה של ילדים.
אהרון טרואן: היות שרוב הדברים נאמרו, אשמח לשתף כאן מספר נתונים.
יוסף ג'בארין: נשמח לשמוע נתונים אבל גם אם יש לך נקודות לחדד, גם אם נאמרו, זה חשוב לנו כדי לקדם את הדיון.
אהרון טרואן: אני חושב שיוסי אמר נכון וסיגל טולדנו אמרה נכון.
אהרון טרואן: יש פה בעיה שבאופן מערכתי החוק של ההזנה עובד במצב שגרה, הוא לא נועד לפי חוק, לטיפול בבטחון תזונתי.
אהרון טרואן: הוא נועד לספק אוכל לילדים שלומדים יום לימודים ארוך בבתי ספר, אבל הוא מובנה כך שהוא אחד מהכלים המרכזיים של המדינה להתמודדות עם בעייה של בטחון תזונתי.
אהרון טרואן: שיתוף הפעולה בין הרשות המקומית, תשלומי ההורים הדיפרנציאליים והתשלום הממשלתי יוצר מצב שבו אוכלוסיות חלשות ורשויות חלשות מתקשות להפעיל ואין לנו שקיפות של נתונים של תכנון מול ביצוע, אבל שם יש בעיה גדולה, במיוחד במצב של סגר וחירום, שבו הפתרון המערכתי הוא לבזר את הסמכות ולהשית את הסמכות על הרשויות המקומיות ועל הרווחה המקומית.
אהרון טרואן: אמרו כבר שהבעיה של העוני החדש, אנשים שהם לא מוכרים למערכת ולא יהיו מוכרים למערכת וזקוקים כעת לסיוע, עכשיו, היום, זה לא דבר שאפשר לפצות אותו בהחזר תשלומים והחזרי מסים לאורך זמן.
אהרון טרואן: היום הילדים והמשפחות שלהם צריכות סיוע ואין לזה פתרון, כאשר הנתונים של מי שזכאי להיות שותף למפעל ההזנה נמצאים במשרד החינוך אבלה ם לא עוברים לרווחה ולא לרח"ל שהיו שמחים לקבל את הנתונים ולנסות להפעיל את פיקוד העורף על מנת לחלק מזון, אבסורד גם שהתקציב הזה קיים והוא לא מיושם, נעלם חזרה לאוצר.
אהרון טרואן: אני רוצה להתייחס למספרים ואני יכול להראות טבלה שהיא אולי טבלה חלקית, לגבי האשכול הסוציו אקונומי, מספר ילדים לפי אשכול סוציו אקונומי שמשתתפים בתכנית.
אהרון טרואן: המספר של 18,000 הוא מספר שנגזר מעצם העובדה שחלק גדול מהכסף הלך לטפל בזקנים שהיו סגורים בבית והאוצר איפשר למשרד החינוך, הרווחה והבריאות ולפיקוד העורף, להיערך לטפל בנזקקים בסיכון הכי גבוה, ועד כמה שידוע לי, במשרד החינוך ישבו ובדקו את האשכול הסוציו אקונומי הנמוך ביותר ומדד הקיפוח הגבוה ביותר בבתי הספר והגיעו לאותם בתי ספר שבהם היו ילדים שיכלו להפנות אליהם את האוכל ולאתר בהם את הצורך ולבנות מנגנון שיספק את המזון.
אהרון טרואן: זה לא נעשה ואם מסתכלים על המספרים, היות שאין מתאם בין חוסר בטחון תזונתי לבין ההשתתפות במפעל ההזנה, כל אחד יכול לזרוק מספר אחר כי אין ניטור של חוסר בטחון תזונתי בקרב משתתפי המפעל, ואנחנו יודעים על עשרות אלפי ילדים שמקבלים סיוע מעמותות כמו "נבט" למשל ואנחנו יודעים גם על עשרות אלפי ילדים, דובר כבר על התיכונים שבקרב ילדי התיכון אין הזנה ונוער בסיכון שם לא מקבל את הסיוע שנדרש על מנת לפתח את הגוף והמוח לקיים את הפוטנציאל האנושי הגלום בהם.
אהרון טרואן: העברתי נתונים לוועדה וזה מופיע גם בצ'ט, אני לא יודע אם אתם רואים את המסך.
אהרון טרואן: אני רק אומר שהנתונים העדכניים ביותר שיש לנו בישראל על בטחון תזונתי הם מסקר ביטוח לאומי ב-2016, אלה מספרים של 638,000 ילדים, 1 מכל 4 ילדים בישראל שמדווחים במשפחות על חוסר בטחון תזונתי, מתוכם 14%, 352,000 משפחות שהן במצב של אי בטחון תזונתי חמור, כולל רעב.
אהרון טרואן: כשמדברים על מחקר אחר של ארגון הבריאות העולמי שמנוהל דרך אוניברסיטת בר אילן, התנהגות בריאות בקרב בני נוער בישראל, 10% מהילדים מדווחים על כך שהם הולכים לישון רעבים, אלה נתונים מ-2014, כאשר במגזר הערבי מדובר ב-16.5%, במגזר היהודי 6.2%.
אהרון טרואן: עדיין אחוזים מאוד גדולים, ואם מדברים על 10% מהילדים בישראל, יש יותר מ-2 מיליון ילדים, אנחנו מדברים על למעלה מ-200,000 ילדים שהולכים לישון רעבים כי אין להם כסף.
אהרון טרואן: אין לנו איתור, אין לנו מיפוי, שמענו את זה כבר.
אהרון טרואן: הנתונים שישנם לא שקופים ולא עוברים לציבור, לא עוברים ליישום וביצוע, ואין לנו ניטור ומיפוי על אחת כמה וכמה במצב של משבר שבו אנחנו לא יודעים כרגע כמה אנשים נוספו.
אהרון טרואן: אבל אם אני מסתכל על זכאים למפעל ההזנה ב-2019, סך הכל מפצלים את זה לאשכול סוציו אקונומי.
אהרון טרואן: באשכול סוציו אקונומי 1-5 אנחנו רואים סך הכל 310 ילדים שצריכים.
אהרון טרואן: אם אני מסתכל על אשכול סוציו אקונומי 1, בית ספר יסודי וגנים, מדובר בסדר גודל של 71,000 ילדים, אם אנחנו מוסיפים לזה, נניח שרוצים להאכיל את הילדים גם באשכול סוציו אקונומי 2, אנחנו כבר בהיקף של 140,000 ילדים, ככל שעולים באשכול סוציו אקונומי כמובן שמתווספים יותר ויותר ילדים שהם זכאים למפעל ההזנה, חלקם הגדול בוודאי באשכולות הנמוכים גם זקוקים להזנה, ויש את כל מי שלא משתתף.
אהרון טרואן: אז יש נתונים שהם קיימים, צריך לפרסם אותם, צריך לראות את התכנון מול הביצוע, זה לא צריך להיות סוד מדינה.
אהרון טרואן: מאוד קשה לקבל את הנתונים האלה ממשרד החינוך ואני חושב שהם צריכים לצאת.
אהרון טרואן: על פי פורום ארלוזורוב, ורן מלמד יושב פה בדיון, התקציב הכולל ב-2019 לכל מפעלי ההזנה, בין אם זה - - - ניצנים ויום לימודים ארוך, היה 929 מיליון ₪ שמתוכם בוצעו רק 761 מיליון.
אהרון טרואן: השנה משום שהיה לנו את הסגר התקציב לא בוצע.
אהרון טרואן: יש לנו עכשיו פתיחה של שנת לימודים שבה הורים שאמורים לתת תשלומים וודאי לא ישתתפו, ויכול להיות שסיגל יכולה להתייחס לזה, אז יש להניח שיש תת ביצוע של תקציב.
אהרון טרואן: צריך לקחת את זה, לאגם את הנתונים של המידע, לאגם את המשאבים של הכסף ולוודא שזה יעבור לאותם אנשים שיכולים להפעיל את זה.
אהרון טרואן: כאמור אכן ישבו משרד הבריאות ורח"ל ומשרד החינוך, כתוצאה מנייר העמדה שאנחנו המומחים מבתי הספר לתזונה ולבריאות הציבור בארץ ומעמותות השטח, ומעמותות לקידום בריאות, התרענו על הבעיה, הצענו פתרונות.
אהרון טרואן: הפתרון לכאורה קיים אבל אי אפשר לצפות שהמיפוי הזה ייעשה על פי דעתם ורצונם הטוב של הרשויות המקומיות שממילא קורסות.
אהרון טרואן: צריך לתת תקציב ולעשות את המנגנון ואת הפעילות הזאת באופן מיידי.
אהרון טרואן: אנחנו כבר פיספסנו את הסגר השני, אבל לצערנו הדברים האלה עוד יחזרו ואם הם לא חוזרים עכשיו במגפה הם יחזרו חלילה וחס במלחמה או במצב חירום אחר, אנחנו חייבים לדאוג לילדי ישראל.
יוסף ג'בארין: השקיפות נדרשת, המיפוי הזה נדרש, גם אם התלמידים אני מקווה שיחזרו בעוד שבועיים, שלושה, ארבעה ללימודים, צריך להתארגן גם להמשך.
יוסף ג'בארין: תודה רבה פרופ' טרואן.
יוסף ג'בארין: עו"ד נרימאן שחאדה זועבי ממרכז עדאלה בבקשה.
נרימאן שחאדה זועבי: תודה רבה.
נרימאן שחאדה זועבי: בוקר טוב.
נרימאן שחאדה זועבי: אני מהמחלקה לזכויות כלכליות חברתיות בעדאלה.
נרימאן שחאדה זועבי: חשוב לי להתחיל עם זה שהנתונים שאנחנו שומעים עכשיו מאוד מדאיגים אותנו, אבל קודם גם לפני משבר הקורונה הנתונים הדאיגו אותנו עוד יותר בגלל כל הדברים ששמענו על המינון הדיפרנציאלי, על ההשתתפות של הרשויות המקומיות והנטל גם על ההורים שיוצא בסופו של דבר שרשויות חלשות רבות מחליטות לוותר על מפעלי ההזנה בגלל שאין להם את המשאבים ולהורים אין את המשאבים המספקים על מנת לעמוד בדרישות המפעל, ויוצא שהרבה ילדים ערבים שמתגוררים בערים ורשויות מקומיות באשכול סוציו אקונומי נמוך לא מקבלים את הארוחה היומית שהם צריכים, הם מחוץ למפעל ההזנה מהסיבות של מנגנון התקצוב המקורי.
נרימאן שחאדה זועבי: יוצא שיש אותם ילדים שאינם חלק מהמפעל, חלק מה-400,000 שדיברנו עליהם גם עכשיו שקופים, מתווסף לזה כל הילדים הרעבים החדשים עליהם דיברו קודם חבריי, יוצא שהילדים הערבים הם שסובלים הכי הרבה מהעוני שנמצא עכשיו במדינה יותר מכל מגזר אחר ואין מנגנון, אין בקרה, העברת המשוכות לרשויות המקומיות היא מאוד בעייתית, הרשויות המקומיות חלשות, גם כל הדינמיקה בין מחלקות הרווחה ברשויות המקומיות לבין תושבי הרשויות מאוד בעייתית ברשויות מקומיות ערביות מכל מיני סיבות, כולל הסטיגמה, הבושה ועוד דברים שלא אכנס אליהם עכשיו.
נרימאן שחאדה זועבי: אנשים רבים מעדיפים לא לפנות למחלקות הרווחה ברשויות, יוצא שאנשים שאינם מוכרים לרשויות הרווחה אינם מקבלים כל סיוע אחר.
נרימאן שחאדה זועבי: אני גם לא יודעת כמה עמותות פועלות בחוזק בתוך הרשויות הערביות.
יוסף ג'בארין: האמת היא שכאן אולי הפילוח של הנתונים לא היה כל כך ברור ועדיין לא ברור.
יוסף ג'בארין: השאלה אם היה לכם נתונים לגבי תלמידים זכאים, כמה מהם גם קיבלו בפועל כי הישובים שלהם השתתפו בתכנית והאם יש לכם נתונים בפילוח בין יהודים לערבים?
יוסף ג'בארין: בין אם זה ברמת הזכאים ובין אם ברמת הנהנים שקיבלו בפועל.
נרימאן שחאדה זועבי: לנו אין את הנתונים ואני מאוד אשמח אם נוכל להפנות את השאלה הזו לנציג משרד הרווחה או נציג משרד החינוך שייתן לנו את הנתונים המדויקים כדי שנוכל לעמוד על עומק הבעיה בפועל.
נרימאן שחאדה זועבי: אנחנו יודעים שיש בעיה אבל קשה לנו להשיג את הנתונים.
יוסף ג'בארין: אנחנו נפנה ונרצה בהחלט לקבל את הנתונים.
יוסף ג'בארין: יכול להיות שיש מקום לליווי משפטי של הסוגיה הזו.
נרימאן שחאדה זועבי: אנחנו פועלים אבל כל עוד אין לנו את הנתונים אנחנו מתקשים להתקדם בעניין המשפטי, ובגלל זה אשמח לשמוע אם יש לנציגים הרשויות איזה שהוא אינפוט שיכול להדליק אור על כמה עמוקה הבעיה עכשיו בשטח.
יוסף ג'בארין: מיד נחזור לנציג משרד החינוך שיוכל להתייחס לנושאים הללו ואולי נוכל לקדם פתרונות.
יוסף ג'בארין: בינתיים נשמע את נציג השלטון המקומי.
נועה בן אריה: שלום וצהריים טובים.
נועה בן אריה: תודה רבה אדוני היו"ר על הדיון המאוד חשוב הזה.
נועה בן אריה: שמעתי כאן את הדוברים לפניי מנציגות משרד החינוך, הרווחה, משרד הבריאות וכמובן רח"ל.
נועה בן אריה: אני חושבת שאם נסתכל על התמונה במלואה, אני לפחות יכולה לעמוד על ארבעה נושאים מרכזיים שמהווים ביחד את הכשל או את החוסרים המובנים בתוך הדאגה לבטחון התזונתי של הילדים ושל משפחות שנוספו למעגל הנזקקים בעיקר בתקופה האחרונה, בתקופת הקורונה.
נועה בן אריה: ראשית, יש לנו באמת בעיה של איגום מידע.
נועה בן אריה: כשאנחנו מתייחסים אל הנושא רק דרך הפריזמה של חוק ארוחה יומית לתלמיד, למעשה אנחנו מקיפים חלק מסוים מתוך רשימת הזכאים על פי אותו חוק לארוחה יומית, כאשר אנחנו בעצם תוחמים את עצמנו לתלמידי בית הספר היסודי והגילאים הצעירים, ביחס לזכאות שהתנאי הבסיסי שלה בעצם נמצא בתוך חוק ארוחה יומית שהוא בתוך סעיף 2.א לחוק, הזכאות של יום לימודים, של שעות לימודים, ולכן לא נכון לקחת רק את הנתונים הללו ולהסתמך רק על החוק הזה.
נועה בן אריה: אנחנו צריכים להסתכל על הדברים בפריזמה רחבה יותר.
נועה בן אריה: נכון הוא שהרשימה של אותם תלמידים שנמצאים בשגרה תחת המעטפת של חוק ארוחה יומית לתלמיד זו רשימה שאנחנו יכולים בהחלט להחזיר אותה לתוך המערכת ולומר 'הנה רשימת הזכאים לפי חוק ארוחה יומית לתלמיד, אלה בוודאי תלמידים שכשבשגרה הם מקבלים ארוחה יומית אז כרגע בתוך תקופת החירום הזו שבה מערכת החינוך לא מתקיימת אנחנו יכולים לקחת ולנייד את התקציב הזה שבשגרה היה אמור להינתן בתוך בתי הספר במסגרת שעות הלימוד כתנאי לחלק ממסגרות החינוך ביום לימודים ארוך, ולהעביר אותו לטובת אותם ילדים זכאים.
נועה בן אריה: לתוך המעגל הזה מצטרפים זכאים חדשים וזכאים נוספים - - -
יוסף ג'בארין: נועה, רק רגע.
יוסף ג'בארין: אני מבין את הצורך במענים רחבים יותר אבל רק לחדד בשלב הזה את העניין של אותם ילדים זכאי החוק ארוחה יומית כי זה לב הדיון, לפחות בדיון הזה.
יוסף ג'בארין: קודם כל אם יש לכם נתונים לגבי התלמידים הזכאים, כמה - - -
נועה בן אריה: ילדים זכאים האלה בשגרה אנחנו מקבלים את הנתונים האלה דרך משרד החינוך בתוך בתי הספר והילדים האלה בתוך בתי הספר מקבלים את ה- - -
יוסף ג'בארין: התכוונתי לנתונים מספריים לגבי סך כל הזכאים לעומת גם עוד לפני הסגר, סך כל אלה שקיבלו, שמימשו את הזכאות.
יוסף ג'בארין: מה הנתונים שיש לך?
נועה בן אריה: לא, הנתונים המספריים?
נועה בן אריה: אני לא יכולה להציג את הנתונים המספריים בפני הוועדה.
נועה בן אריה: הם נתונים שקיימים בתוך הרשויות.
נועה בן אריה: אלה לא הנתונים החסרים.
נועה בן אריה: הנתונים החסרים הם על האוכלוסיות הלא מדווחות.
נועה בן אריה: אלה הנתונים החסרים.
יוסף ג'בארין: אבל אנחנו מבינים גם ממשרד החינוך שגם מתוך אלה שמימשו את הזכאות לפי החוק, ערב הכניסה לסגר, כנראה שמתוכם פחות אפילו מ-20% או 15% המשיכו לקבל בתקופת הסגר.
יוסף ג'בארין: משרד החינוך דיבר על 15,000, אני מניח שמי שקיבל זה יותר מ-120,000.
יוסף ג'בארין: שזה כמובן משאיר עשרות אלפים של תלמידים זכאי החוק שלא מקבלים את המנה שלהם מזה יותר מחצי שנה.
נועה בן אריה: שוב, בוא נסתכל על העניין של הזכאות.
נועה בן אריה: מה שאני מנסה לומר, אדוני היו"ר, שאחרי שאנחנו יודעים לאמוד את רשימות אותם תלמידים שבשגרה היו רשומים ככאלה שמקבלים ארוחה יומית, צריך לקחת את התקציב הזה שנמצא שם, שחונה בתוך משרד החינוך ולהפעיל את הזכאות הזאת למרות שהתנאי לקיומו של חוק ארוחה יומית לתלמיד לא מתקיים.
נועה בן אריה: להמשיך ולפעיל.
נועה בן אריה: ופה נכנס העניין של איגום המשאבים יחד עם גוף מתכלל ואני מאוד מתחברת למה שאומרת עו"ד שחאדה, שנכון לקחת גוף שיתכלל את הדבר הזה שהוא לא מחלקת הרווחה שלא תמיד מקבלת את הנתונים מכיוון שאלה משפחות חדשות שמצטרפות, ושיש לנו בעיה של מצוקה משפחתית שלא רוצה לבוא לידי ביטוי בתוך מחלקות הרווחה או לא רוצה להתגלות בפני הרשות המקומית או לא רוצה להביא את הנתונים האלה בפני הרשות, ובעניין הזה אמרה הגב' יעל שמחאי מרח"ל שיש כוונה לתכלל את הכל דרך רשות החירום הלאומית וכך גם השלטון המקומי- - - העבודה שלנו היא עם רח"ל.
יוסף ג'בארין: הגיע הזמן לעשות את זה.
יוסף ג'בארין: כבר יותר מחצי שנה.
נועה בן אריה: לכן אני אומרת, אדוני, אם יורשה לי, התחלתי לומר שיש לנו צורך באיגום נתונים דרך מוקד אחד.
נועה בן אריה: כשאומר משרד הבריאות 'הוצאנו לרשויות המקומיות שאלון למיפוי צרכים', אז ראשית, אני ביררתי תוך כדי זה שדיברה משרד הבריאות, האם אנחנו מכירים את השאלון הזה.
נועה בן אריה: אז אנחנו לא ראינו את השאלון הזה, אני לפחות, ושוחחתי עם נציגי השלטון המקומי האם הם פגשו את השאלון הזה, לא ראינו את השאלון הזה.
נועה בן אריה: נשמח מאוד לראות דוגמה לשאלון הזה, לראות האם הוא כולל בתוכו את כל המאפיינים שרצינו לראות, האם הוא מכסה את כלל הגזרות, האם הוא מתייחס גם למשפחות שהיום לא נמצאות ברישום כלשהו, ולקחת את השאלון הזה, לטייב אותו, לקבל ממנו את כל מסד הנתונים ואותו להעביר on block, ביחד עם הילדים הזכאים ממילא על פי חוק ארוחה יומית לתלמיד, להעביר אותו לרח"ל ששם אנחנו אמונים ביחד איתם על שיתוף פעולה הדוק לחלוקת סלי מזון, ארוחות, ארוחה חמה, כל דבר.
נועה בן אריה: כל צורך, למשפחות נזקקות שאינן בהכרח רשומות ברווחה.
נועה בן אריה: אני אומר אדוני, שמתוך הוועדה הזו בעיני צריכה לצאת קריאה לקחת את שני המוטיבים האלה, שאלון אחד מתכלל, שיישלח או דרך הרשות, או דרך משרד הבריאות, כדי לאגם את הנתונים, ולאחר מכן לקחת גוף אחד, כפי שיעל שמחאי הציעה שהוא רח"ל, שיהיה הגוף המתכלל של חלוקת סלי המזון.
נועה בן אריה: ופה צריך לשחרר את התקציבים.
נועה בן אריה: אם קיים תקציב ואין לנו בעיה של שאלה תקציבית, לפחות בכל מה שקשור בתקציב חוק ארוחה יומית, לקחת את התקציב הזה, לנייד אותו לצורך אותם סלי מזון, לצורך אותן ארוחות, אם צריך להוסיף עליו תקציב נוסף בגלל תוספת המשפחות החדשות זה כבר עניין שצריך לבחון מול הגורמים הרלוונטיים במשרדי הממשלה השונים, אני מניחה שאנחנו נמצא תקציבים חונים גם במשרד הרווחה ואולי אפילו במשרד הכלכלה, לא יודעת, צריך לבדוק איפה עוד זה יכול להיות, ולקחת ולאגם את כולם תחת מטריה אחת שתתוכלל על ידי רח"ל יחד עם השלטון המקומי.
יוסף ג'בארין: נציגי משרדי הממשלה שומעים אותך - - -
נועה בן אריה: אני אשמח, קודם כל אני מודה לפרופ' אהרון על המצגת, אני כמובן אעביר אותה גם אצלנו בשלטון המקומי כדי לקבל נתונים מדויקים יותר, אבל גם אני מאוד אשמח לקבל את השאלון שמשרד הבריאות שלח לרשויות המקומיות.
נועה בן אריה: אני ארצה לראות אותו כדי שנראה שאכן אנחנו משדרים על הגל הנכון ושאנחנו כוללים בתוכו את כל הפרמטרים שצריך כדי שלא נפיל בין הכיסאות משפחות.
יוסף ג'בארין: תודה רבה נועה, אנחנו גם נשמע תיכף התייחסות של משרד החינוך להצעות שהועלו.
יוסף ג'בארין: נשמע את ח"כ סעדי ולאחר מכן גליה וולך מקרן ילדי ישראל.
אוסאמה סעדי: אני חושב שמדובר בדיון חשוב מאוד ובאמת אתה מעלה נושא כאוב גם, סגירת מפעלי ההזנה לילדים, ואנחנו מדברים על ילדים בתקופת הקורונה וגם אין לימודים ויש לימודים מרחוק, וכנראה שיש מי שניצל את העניין ואמר שאם אין לימודים והתלמידים לא מגיעים לבית הספר לא צריך לחלק את המנה החמה שבשביל חלק גדול מהילדים אולי זו הייתה המנה היחידה שהייתה להם באותו יום.
אוסאמה סעדי: לכן אני באמת מתפלא ותמה מאוד על סגירת מפעלי ההזנה האלה, במיוחד בכל הקשור לחברה הערבית שאני ואתה מייצגים אותה, כאשר אנחנו יודעים ש-2/3 מהילדים הערבים הם מתחת לקו העוני, זאת אומרת כל שני ילדים מתוך שלושה הם עניים.
אוסאמה סעדי: לכן המנה החמה הזאת באמת ובמיוחד, החברה הערבית, אבל גם בנגב, אתה יודע וביקרת שם, אנחנו יודעים וביקרנו שם, שיש יותר מ-100,000 ילדים שחיים בכפרים לא מוכרים ובלי תשתיות ותנאים, אבל גם מצבם הכלכלי קשה מאוד, והילדים האלה והמשפחות שלהם באמת חיכו למנה החמה הזאת שהייתה מגיעה לבית הספר.
אוסאמה סעדי: לכן באמת אני לא מבין את השיקולים בסגירת מפעלי ההזנה.
אוסאמה סעדי: כמובן שיש את השלטון המקומי, יש את מחלקות הרווחה, העמותות שיודעות ומכירות ובתי הספר.
אוסאמה סעדי: בתי הספר עצמם, המנהל, המורים, יכלו לחלק את המנות האלה לילדים.
אוסאמה סעדי: למה סגרו את המפעלים האלה אני לא מבין.
אוסאמה סעדי: לא השתתפתי בכל הדיון כי אנחנו בוועדות אחרות, אבל אני מקווה שבאמת למשרד החינוך ולמשרדים האחרים יש את התשובות.
אוסאמה סעדי: אני לא מבין את התשובות וההסברים.
אוסאמה סעדי: מוזר מאוד שאנחנו צריכים לחכות לעמותות כדי שיבואו וימלאו את החסר והחלל הזה שנפער בגלל סגירת מפעלי המזון.
אוסאמה סעדי: כל הכבוד לעמותות ולארגונים שמחלקים סלי מזון ומנות חמות, אבל גם זה קשור להיבט הכלכלי.
אוסאמה סעדי: ברגע שאתה סוגר את מפעלי ההזנה האלה, העובדים ובעיקר העובדות שעובדים במפעלי ההזנה האלה גם לא עובדים, ומוצאים לחל"ת.
אוסאמה סעדי: אני מכיר - - -
יוסף ג'בארין: זה רק מחמיר את הבעיה.
אוסאמה סעדי: רק מחמיר את הבעיה.
אוסאמה סעדי: אני ביקרתי במפעל כזה בדרום, בנגב, שבאמת סיפק כ-120 מקומות עבודה ועכשיו המפעל הזה סגור.
אוסאמה סעדי: אז יש לנו מצד אחד שהילדים לא מקבלים את המנות חמות האלה, ומצד שני 120 משפחות עכשיו חיות על חל"ת ועל דמי אבטלה, ולכן זה הפסד כפול ומכופל.
אוסאמה סעדי: אני באמת סומך עליך, כבוד היו"ר, ועל הוועדה שתעקוב אחרי הנושא ותבקש הסברים ותשובות, ולא לתת למרוח את העניין.
יוסף ג'בארין: אני מקווה שאנחנו בהחלט מתקדמים לכיוון פתרון או לפחות קידום משמעותי בסוגיה הזאת.
יוסף ג'בארין: תודה ח"כ סעדי.
יוסף ג'בארין: נרצה לשמוע את נציג משרד החינוך, אבל לפני כן את נציג עמותת פתחון לב, אלי כהן, מנכ"ל הארגון בבקשה.
אלי כהן: קודם כל אני מצטרף לתודות על החשיבות של השיח הזה.
אלי כהן: ובתקופה הזאת יותר מתמיד אנחנו בפתחון לב מפעילים - - - עם נוער בסיכון בבתי ספר ל-1,300 בני נוער שכאלה.
אלי כהן: החבר'ה האלה שהם נוער בסיכון נמצאים תחת המטריה של אגף שח"ר, בעצם לא נלקחים בכלל בחשבון לטובת התקציב הזה.
אלי כהן: אני מצטרף לכל מה שאמרו חבריי לעובדה שהתקציב נעצר, ברח, עבר למקומות נוספים.
אלי כהן: אני מבקש לדבר על החשיבות של ההחלה שלו על אוכלוסיות מאוד רחבות שהן לא בתוך הסקופ הזה בכלל, וזה פער מאוד מרכזי גם בתקופת הקורונה, כמו שנאמר פה, אין שום פתרון אחר שניתן לטובת הדבר הזה.
אלי כהן: אנחנו מבקשים לראות איך יוצאת מפה קריאה להחיל את הפעילות הזאת על כל האוכלוסיות בסיכון, גם בלי קשר לצורך המאוד נכון שעלה פה לאפיין מי זכאי ומי מקבל וכולי, אבל- - - אוכלוסיות שהן כבר מוגדרות ככאלה, מוגדרות כאוכלוסיות סיכון ולא מקבלות שום מענה.
יוסף ג'בארין: אתם מלווים את הפרויקט הזה של מנה חמה, יש לכם נגיעה ישירה בפרויקט?
אלי כהן: לא, אנחנו לא עובדים בפרויקט של מנה חמה, אנחנו עושים פעילות מאוד רחבה של חלוקת סלי מזון למשפחות, שהיא לא במסגרת שמגיעה ישירות לילדים, למעלה מ-160,000 משפחות בשנה, ואנחנו מפעילים תכנית חינוכית שמלווה את הנוער משלב התיכון במשך שבע שנים.
אלי כהן: התכנית הזאת פועלת בקרב אוכלוסיות בסיכון, אוכלוסיות מאוד קשות, אתם יכולים לתאר לעצמכם, עצם העובדה שפתחון לב עובדת איתנו, אלה אוכלוסיות מאוד קשות, ואף על פי כן הם לא מוכלים בכלל בתוך מפעל ההזנה, עם כל הפער בין אותם ה-400,000 שזוהו לבין ה-100,000 ומשהו שמטופלים, אבל גם אם יוכלו כל ה-400,000 להיות מוכלים בתוך התקציב זה לא מכסה את הצורך.
אלי כהן: מה שאני מבקש להדגיש פה שיש כאן אוכלוסייה מסומנת כאוכלוסייה בסיכון אז לא צריך להחיל את זה בתוך הרצון מיהן אותן אוכלוסיות ולייצר את אותו מנגנון שדיברתם עליו שבעצם מדגיש מי האוכלוסיות הרלוונטיות, מי מקבל ומי לא מקבל.
אלי כהן: יש אוכלוסיות מסומנות שצריך פשוט להגדיר להם תקציב.
יוסף ג'בארין: בהחלט, אבל נפגע מערך המנה החמה לנערים בסיכון שהוחרגו מהסגר, נכון?
אלי כהן: ההחרגה הזאת לא באמת תופסת.
אלי כהן: בבתי הספר שאנחנו פועלים למרות ההחרגה, בתי הספר עצמם לא פועלים.
אלי כהן: אני יכול להביא רשימה מסודרת, אנחנו פועלים ב-20 בתי ספר כאלה, רובם המוחלט לא פעילים בכלל, למרות ההחרגה.
יוסף ג'בארין: ואז גם המנה החמה לא מגיעה בעצם.
אלי כהן: נכון.
אלי כהן: מעבר לכל מה שדובר פה שהתקציבים הועברו למקומות אחרים, זלגו וכולי, נאמר פה בצורה מאוד נכונה, אבל גם אילו היו נשמרים התקציבים, המסגרות עצמן לא פעילות ולכן זה לא רלוונטי.
יוסף ג'בארין: תודה רבה אלי.
יוסף ג'בארין: מר הלפרין ממשרד החינוך.
יוסף ג'בארין: הרחבנו את היריעה כפי ששמעת, ואולי נחזור למקד את הדיון לגבי מפעל ההזנה.
חיים הלפרין: אני ברשות
חיים הלפרין: כם רוצה לדייק את הנתונים.
יוסף ג'בארין: כן אבל לפני שאני נותן לך, קודם כל אנחנו מעוניינים לחתור לכיוון של איזה שהוא פתרון או הצעה שתקדם את הנושא, זה חשוב לנו, ועדיין לא מובן לנו העניין הזה של אותם 18,000 או 20,000 שאולי חזרו לקבל את המנה, כאשר זה משאיר מאחור עשרות אלפים.
יוסף ג'בארין: הנושא הזה עדיין בוער ולא הגענו לפתרון כאן.
יוסף ג'בארין: היו הצעות חשובות מאוד גם מנציגי ממשלה וגם מהארגונים והאקדמיה, ונקווה שנוכל לתכלל אותם ביחד לכיוון שיוכל לקדם אותנו בדיון.
אלי כהן: אני ברשות
אלי כהן: כם רוצה לדייק כמה דברים שנאמרו ושהשתמרו.
אלי כהן: אחד, לא רציתי להתייחס לזה בהתחלה אבל יכול להיות שהייתי צריך לשים את זה על השולחן, בהיבט החוקי משפטי פורמלי חוק ארוחה יומית לתלמיד – זה כבר נאמר על ידי פרופ' אהרון – הוא בעצם נגזרת מיום לימודים ארוך.
אלי כהן: במובן הזה המטרה שלו הייתה לא לתת פתרון לילדים עניים.
אלי כהן: המטרה שלו הייתה לייצר אכילה חברתית במסגרת בית הספר ואז הילד העשיר משלם הרבה והילד העני לא משלם בכלל, והם אוכלים ביחד.
אלי כהן: זו הייתה המטרה של החוק ולכן הוא בוצע באופן שבוצע, כי אם היו רוצים לתת מענה לילדים עניים היו מוצאים פתרונות אחרים.
אלי כהן: בהקשר הזה צריך להסתכל על זה כך.