GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
בועז טופורובסקי: אני רוצה להבין למה, איך יכול להיות שיש תקציב לתיקון ליקויים לרשויות המקומיות והוא לא נוצל במלואו.
בועז טופורובסקי: דבר שני, מי הגוף שאמון בכלל על בקרה ופיקוח הליקויים שהתגלו בסביבת בתי הספר, כי למשרד החינוך יש אחריות, לרשות המקומית יש אחריות, לרלב"ד יש אחריות, למשרד התחבורה יש אחריות ולמשטרה יש אחריות, אז מי בעצם הגוף, בסופו של דבר אני רוצה לדעת מי נותן דין וחשבון, לא מי מטיל אחריות על אחר.
בועז טופורובסקי: שאלה נוספת שאני רוצה לדעת, איך כל הגופים האלה משתפים פעולה.
בועז טופורובסקי: אתה תשמע שהייתה ועדה משרדית של משרדי ממשלה, אבל היא התכנסה רק פעם אחת ב-2016 או 2017, עכשיו הודיעו עוד פעם על הקמת ועדה משרדית אבל אם היא תתכנס פעם אחת בשנה או שנתיים מה אנחנו עושים בעצם?
בועז טופורובסקי: אז איך אנחנו מתכללים בין כולם ומי הגוף שיכול לעשות מחקר כמו שצריך, כי הסקר של הרלב"ד זה סקר, בגלל שלרלב"ד אין אין-סוף אמצעים, הוא עושה סקר מדגמי על בתי הספר.
בועז טופורובסקי: אנחנו צריכים לבדוק את כל בתי הספר.
בועז טופורובסקי: אין בית ספר שהוא פחות חשוב שלא צריך לבדוק אותו.
בועז טופורובסקי: שתי שאלות אחרונות.
בועז טופורובסקי: מההנחיות שפורסמו על ידי משרד התחבורה, אני רוצה להבין אם תצא תכנית מקיפה ומחייבת לכל מוסדות החינוך, כי אם אין תקן, הרי כשאתה בונה בית אתה לא מקבל טופס 4 עד שכל התקנים סומנו ב-V.
בועז טופורובסקי: לא יכול להיות שמוסד חינוך ייפתח עד שגם התקנים של הבטיחות של הילדים שבאים אליו יסומנו ב-V.
יוסף ג'בארין: זה מוסדר בתקנות כלשהן או שזה בכלל לא מוסדר?
בועז טופורובסקי: יש הנחיות, אבל אני לא מכיר תקנות.
בועז טופורובסקי: אין תקן שלא פותחים בית ספר אם לא עומדים בו.
בועז טופורובסקי: הרי אם לא עומדים בתקן כיבוי אש בית ספר לא ייפתח.
יוסף ג'בארין: לכן אני שואל.
יוסף ג'בארין: צריך - - -
בועז טופורובסקי: אז חייב להיות גם בזה תקן, וזה גם נוגע – בטח לא נספיק להכנס לזה – איזו שהיא גישה הוליסטית שאמורה לבוא ולהגיד הדרך, לא יכול להיות שמשבצים ילד לבית ספר בלי שיודעים שיש דרך בטוחה מהבית שלו לבית הספר.
בועז טופורובסקי: זה גם צריך להיות חלק מההבנה בבחירת בית הספר בשיבוץ הילדים, לא יכול להיות שישבצו ילד לבית ספר כשבדרך הוא יצטרך לעבור כביש מהיר שאין בו רמזור או יש בו רק מעבר חציה בלי רמזור למשל, שלא לדבר על כך שאין מעבר חציה.
יוסף ג'בארין: שלא לדבר על הכפרים הלא מוכרים בנגב.
בועז טופורובסקי: ששם זה בכלל סיפור.
יוסף ג'בארין: אני אישית נסעתי בתחילת שנת הלימודים, זה דרך-לא דרך.
בועז טופורובסקי: כל הזמן נהרגים שם ילדים כי הם רצים מהר בכביש ואין מה לעשות, כשרצים בכביש מהיר לפעמים ייכנס בך רכב וזה איום ונורא, בגלל זה אי אפשר לחיות עם זה, חייבים לטפל בזה.
בועז טופורובסקי: אין ילד ששווה פחות, וכל פעם שאנחנו יודעים שיש סכנה שגורמת לזה שילדים ימותו, אין מצב שמי שאחראי על זה הולך לישון בלילה.
בועז טופורובסקי: הוא לא יכול להירדם עד שזה מטופל, ואם זה לא מטופל, הוא צריך לתת דין וחשבון.
בועז טופורובסקי: אז יש כאן עניין של אחריות, של סמכות ושל תקצוב.
יוסף ג'בארין: תודה גם על היוזמה של יום המיוחד הזה בכנסת.
אימאן ח'טיב יאסין: בוקר טוב לכולם, ידידי ח"כ טופורובסקי, יו"ר הוועדה לתאונות דרכים בוועדת המשנה.
אימאן ח'טיב יאסין: אני גם מצפה לדיון משותף על תאונות הדרכים בחברה הערבית.
בועז טופורובסקי: וגם נעשה סיור.
אימאן ח'טיב יאסין: כן.
אימאן ח'טיב יאסין: נעשה את זה בקרוב.
יוסף ג'בארין: התחלתם בוועדת המשנה?
יוסף ג'בארין: חשוב להזכיר שאת יו"ר ועדת המשנה לתחבורה ציבורית בחברה הערבית.
יוסף ג'בארין: הוועדה התחילה?
אימאן ח'טיב יאסין: הישיבה הראשונה שלנו תהיה ב-15 לחודש, בנושא של הנגשת התחבורה לבעלי צרכים מיוחדים.
אימאן ח'טיב יאסין: זה הנושא הראשון שנדון בו.
אימאן ח'טיב יאסין: אז אין ספק, נושא מאוד חשוב ורגיש ואנחנו רואים כאן את הנתונים המזוויעים של ילדים שנהרגים בתאונות דרכים ורואים שוב פעם את הפערים גם בנושא הזה, בחברה הערבית, ולצערי הרב גם בחברה החרדית, זה לא אומר שאנחנו אומרים שצריכים להיות שווה בשווה, לא, אנחנו לא רוצים בכלל שהתלמידים, שהילדים שלנו ימותו בדרכם לבית הספר ולא בדרכם לשום מקום אחר.
אימאן ח'טיב יאסין: חשוב לי לציין שני דברים עיקריים כי אני גם ממהרת, יש דיון על הנושא של גפ"מ שגם נוגע לנו כחברה ערבית וגם לדרום, הדרום כל הזמן עולה בכל סוגיה ובכל נושא, וצודק אחי יוסף במה שדיברת על הסיור שערכת, אני שוב אעלה את זה ולעולם לא אשכח, גם לא רכבים ותאונות דרכים, גם תאונות טבע אבל טבע לא מהטבע, טבע כי בנאדם יצר את התאונות האלה בטבע.
אימאן ח'טיב יאסין: אני לעולם לא אשכח את האמירה של אותה אם שאמרה שהיא מעדיפה שהבן שלה יישאר בבית בימי החורף כי היא לא רוצה אותו מת שהשיטפונות יסחפו אותו, היא רוצה אותו חי ועדיף שהוא חי בלי למידה.
אימאן ח'טיב יאסין: זה גם דבר שזועק לשמיים וזה מביא אותנו לסוגיית התשתיות.
אימאן ח'טיב יאסין: אין ספק שהתשתיות בכלל בתוך החברה הערבית, מצבן מאוד מאוד קשה.
אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו אפילו לא מדברים על הדרום ולא על הכפרים הבלתי מוכרים, בואו נסתכל על הישובים הערביים בגליל, במרכז, אין מדרכות, אין מעברי חציה, אתה מדבר על רמזורים, אין בכלל בכל הישוב רמזורים.
אימאן ח'טיב יאסין: היו תכניות מיוחדות שהיו פעם בחברה למתנ"סים.
אימאן ח'טיב יאסין: אני שוב אביא את החברה למתנ"סים למרכז הדברים בעשייה החברתית שלה למען כלל הפלחים בתוך החברה הישראלית, וזו לא פרופגנדה לחברה למתנ"סים ול"בטרם" שעשו כל הזמן עבודות והתנדבות של הורים בתוך המחלקה של שלם ועמדו בכבישים והעבירו את התלמידים ודאגו לבריאותם ושלומם, אבל חבל שכל פעם ארגוני עבודה אזרחית ומתנדבים צריכים לעשות את העבודה שהמדינה והרשויות שלה צריכים לקחת את האחריות עליה.
אימאן ח'טיב יאסין: כפי שאתה אומר, הגיע הזמן באמת שיהיה דין וחשבון, ולתת סיכוי לחיים יותר בריאים וטובים והליכה ונסיעה לבית הספר, נכון, עכשיו אנחנו בתקופת קורונה ואין הרבה שמגיעים לבית הספר, ראינו שחלק מהילדים במיוחד שהם הכי פגיעים, חוזרים לבית הספר, חוזרים מותשים, מבולבלים, לא יודעים לאן הם הולכים ומתי חוזרים הביתה ובאיזו מסגרת לימודית הם לומדים, בנוסף לזה כל הסיכון, ואנחנו עוד יותר נכנסים לתקופה של החורף.
אימאן ח'טיב יאסין: התקופה של החורף היא תקופה עוד יותר קשה ומתרחשות בה הרבה תאונות דרכים.
אימאן ח'טיב יאסין: אז עבודה מבורכת, ידידי טופורובסקי.
אימאן ח'טיב יאסין: כבוד היו"ר, אני מקווה שמהמקום הזה יצאו המלצות שייושמו ולא רק - - - ועל השאלות החשובות והנוקבות שהעלית פה נקבל גם תשובות.
אימאן ח'טיב יאסין: אני חייבת לרוץ לוועדה השניה.
אימאן ח'טיב יאסין: אז תסלחו לי.
יוסף ג'בארין: ח"כ טייב, כרגיל הילדים הערביים והחרדים הם - - -
יוסף טייב: אני חושב שכלל הילדים.
יוסף טייב: אנחנו צריכים להתייחס לכלל הילדים במדינת ישראל כגוש אחד, אין איפה ואיפה בין ילדים, ילד הוא ילד באשר הוא ילד.
יוסף טייב: לכן אני רוצה לברך גם את חברי ח"כ טופורובסקי ואם אותך אדוני היו"ר על היוזמה בדיון החשוב הזה.
יוסף טייב: אני חושב שהגיע הזמן שמישהו ייקח על זה אחריות.
יוסף טייב: לא ייתכן שסביב בתי ספר, סביב מוסדות חינוך, יהיו כשלים בטיחותיים קשים ביותר.
יוסף טייב: אני כבר לא מדבר על מדרכות או מעברי חציה ורמזורים, יש דברים שאפשר לסדר אותם בהינף יד ואנחנו פשוט נותנים לזה לעבור, יאללה, עוד יום ועוד יום ועוברת עוד שנה ועוד שנה והכל בסדר, ואיך אומרים, השיטה של סמוך, יהיה בסדר.
יוסף טייב: אני חושב שאנחנו חייבים לשים לזה סוף, מישהו צריך לקחת על זה אחריו, דווקא עכשיו בפרק הזמן של הקורונה, שבתי הספר לא עובדים, זה הזמן – בואו ותתקנו את הכשלים, תביאו דו"ח, תקחו את הרשויות, תקחו את מי שאחראי על הדברים הללו ותתקנו.
יוסף טייב: לכן אני מחזק את ידיך.
יוסף טייב: אני באמת מקווה שייצאו מזה מסקנות טובות ויישום.
יוסף טייב: הדבר הזה חייב להפסק.
יוסף טייב: ילד הוא ילד באשר הוא ילד.
יוסף טייב: אני כבר לא מדבר על המוסדות עצמם, שזו עוד סוגיה בפני עצמה גם במגזר החרדי וגם במגזר הערבי.
יוסף טייב: אני עברתי לפני מספר ימים ובתוך איזה שהוא בית ספר אני רואה קרוואן עם תקרה כמעט מתמוטטת, על זה אני כבר בכלל לא מדבר, זה עוד אחריות של משרד החינוך - - -
יוסף ג'בארין: איפה זה?
יוסף טייב: בקרית יערים.
יוסף טייב: יש עוד מקומות רבים, בקרית ספר ראיתי את הדברים האלה, ברמות.
יוסף טייב: אני חושב שצריך לשים סוף לדבר הזה.
יוסף טייב: לא ייתכן שילד שיוצא מביתו והולך להשכלה, הולך לבית הספר לקבל חינוך, יהיה מעל ראשו איזה שהוא סיכון הכי קטן שיש.
יוסף טייב: הדבר הזה צריך להפסק.
יוסף ג'בארין: תודה רבה ח"כ טייב.
יוסף ג'בארין: אולי באמת נשמע את הנתונים העיקריים של הדו"ח של מרכז המחקר.
יוסף ג'בארין: אסנת בבקשה.
יוסף ג'בארין: זה של הקיץ האחרון, נכון?
אסנת אלגום מזרחי: נכון.
אסנת אלגום מזרחי: אני רק אעיר עד שהמצגת תעלה, בהתייחס לשאלתך אדוני היו"ר לגבי תקנות או חקיקה שמסדירה את הנושא של בטיחות בדרכים, יש התייחסות מאוד מאוד נקודתית בשניים או שלושה סעיפים בתקנות התעבורה שמטילים את האחריות להסדרי תנועה בקרבת בתי ספר על רשות התמרור המקומית, ששוב אנחנו מגיעים - - -
יוסף ג'בארין: זה הסדרי תנועה או שמוזכרת בטיחות מוסדות החינוך?
יוסף ג'בארין: כי המונח הזה של - - -
אסנת אלגום מזרחי: אין מונח של בטיחות אלא הסדרי תנועה, שזה הרבה יותר כללי.
אסנת אלגום מזרחי: כלומר הנושא של הסדרי חניה לרכבי הסעות תלמידים או הסדרי תנועה מבחינת תמרור וסימון, אבל אין את ההסדר הספציפי של בטיחות בתקנות - - -
יוסף ג'בארין: אבל הפירוט הזה מופיע?
יוסף ג'בארין: נאמר תחנות אוטובוס.
יוסף ג'בארין: זה מופיע בתקנות?
אסנת אלגום מזרחי: בעיקר רכבי היסעים לתלמידים והאחריות מוטלת על רשויות מקומיות.
אסנת אלגום מזרחי: כלומר רשות התמרור המקומית, ששוב, אנחנו מגיעים לרשויות המקומיות בנושא הזה.
שניר זיידל: אם אפשר להוסיף על זה, באוקטובר 2019 הוציא משרד התחבורה קובץ של הנחיות אחרי עבודה של ששנה או שנתיים, של סביב מוסדות חינוך.
שניר זיידל: איך בעצם שמים תשתיות, וזה נוגע בהכל.
שניר זיידל: נוגע בהורדת והעלאת תלמידים, זה נוגע במעברי חציה, זה נוגע בגדרות הולכה, איזה תמרור שמים.
יוסף ג'בארין: אנחנו נשמח לקבל לוועדה העתק ההנחיות הללו.
אסנת אלגום מזרחי: אפשר לשלוח את הקובץ.
אסנת אלגום מזרחי: בהחלט.
יוסף ג'בארין: תיכף נשמע את אסנת, אבל מה שאני רוצה להגיד לך ובטח בועז, שניר ונחמה, זה הדבר - - - מה שיפריע לנו בדיון לדעתי בהמשך גם, הרי אם אומרים שזו אחריות של הרשות המקומית, ואנחנו מודעים שברשויות המקומיות המוחלשות, בסוציו-אקונומי 1, 2, 3, שכפי שכולם יודעים זה או רשויות ערביות או רשויות חרדיות, שהבעיה הקשה היא בעיה תקציבית ובעיית תשתיות ואם אין להם את האמצעים לעשות את זה, הבעיה נמשכת, וקשה לנו לקבל מצב שלרשויות המוחלשות אין תקציבים, הן לא יכולות לעשות את זה, ואז ילדים ברשויות המקומיות המוחלשות פשוט נחשפים לסיכונים מאוד קשים מבלי שיש את המשאבים לתקן אותם.
יוסף ג'בארין: זו תמונת מצב לא קלה, לכן אני מקווה שנוכל בהמשך הדיון לראות איך בכל זאת מגייסים את המשאבים כדי לטפל בסיכונים הבטיחותיים הללו.
יוסף ג'בארין: נכון בועז?
יוסף ג'בארין: זו נקודה מאוד קשה.
יוסף ג'בארין: אני מבין את האחריות על הרשויות המקומיות, וכמובן שזה חלק מההסדרים.
יוסף ג'בארין: אבל לפעמים תיקון הסיכון הבטיחותי יש לו עלות משמעותית.
יוסף ג'בארין: צריך פשוט לשנות את כל דרך הגישה, מדרכות וכדומה, זה לפחות מאות אלפי שקלים.
בועז טופורובסקי: כן אבל אם היה לרלב"ד, אני מסכים איתך, אבל תאר לך שלרלב"ד היה לא רק את היכולת להגיד 'זה לא בסדר', אלא גם את הסמכות, גם את האחריות לקבוע וגם אפילו את היכולת להעביר תקציבים בהתאם.
בועז טופורובסקי: אז היה גוף שרק דואג לזה, לא אומר 'רגע, בעצם אני מעדיף גשר' - - -
יוסף ג'בארין: זו נקודה מאוד מרכזית בדיון הזה כי אני מניח שאין אף רשות מקומית שתגיד שהכל בסדר.
יוסף ג'בארין: אומרים לך 'יש בעיה, אנחנו מכירים אותה, אין לנו תקציבים.
יוסף ג'בארין: תעזרו לנו'.
יוסף ג'בארין: זה, אני מניח, מה שנשמע מהם.
יוסף ג'בארין: מכאן חשיבות ההתמקדות של הדיון דווקא שם, איך מגייסים את המשאבים הללו.
יוסף ג'בארין: בבקשה אסנת, סליחה שקטעתי אותך.
אסנת אלגום מזרחי: הכל בסדר.
אסנת אלגום מזרחי: זה נושא בהחלט חשוב ומעורר סערה.
אסנת אלגום מזרחי: אני מגיעה מהממ"מ, המסמך שאציג כאן ממש בקצרה נכתב לבקשת ח"כ בועז טופורובסקי יו"ר ועדת המשנה לבטיחות בדרכים, כשלמעשה הוא הוכן לקראת פתיחת שנת הלימודים של השנה הנוכחית, ממש בסיום אוגוסט 2020, לפני שידענו שנצא לעוד סקר באמצע ספטמבר.
אסנת אלגום מזרחי: המסמך עוסק בנושא של בטיחות בדרכים בקרבת מוסדות חינוך בישראל, הוא נותן איזו שהיא תמונת מצב כללית לגבי המצב הספציפי בארץ.
יוסף ג'בארין: היות וזמננו מוגבל, 5 דקות, כדי להעביר את הדברים העיקריים.
אסנת אלגום מזרחי: נעשה את זה ממש בקצרה, ואני גם רוצה לאפשר לנציגי הרלב"ד ונציגים אחרים שנמצאים איתנו להציג.
אסנת אלגום מזרחי: אז עיקרי הנושאים במסמך, גם נתונים כלליים לגבי שיעורי היפגעות ילדים בתאונות, סוגיות ייחודיות שנקשרות ספציפית לנושא הזה של בטיחות בדרכים בקרבת מוסדות חינוך, ההנחיות שדיבר עליהן קודם שניר בעיקר בדגש על הנחיות משרד התחבורה לתכנון הסדרי תנועה וליקויים וכשלי בטיחות שנמצאו בבתי הספר סביב שלושה נושאים מרכזיים: סקרי הרלב"ד שנערכו בשנתיים האחרונות, דו"ח מבקר המדינה ברשויות החברה הערבית וסוגיית משמרות הזה"ב שכבר נפרט עליה.
אסנת אלגום מזרחי: בשקף הבא אנחנו יכולים לראות קודם כל כפי שגם אדוני היו"ר הזכיר קודם, על פי ארגון "בטרם" אנחנו יכולים לראות שסיבת המוות העיקרית בארבע השנים האחרונות של ילדים וגם נוער זה היפגעות בתאונות דרכים.
אסנת אלגום מזרחי: 44% מכלל מקרי התמותה, כשבשנת 2019 לבדה 51% מהמקרים לתמותת ילדים ונוער היו על רקע של תאונות דרכים.
אסנת אלגום מזרחי: סיבת התמותה, אחת מהשלוש העיקריות.
יוסף ג'בארין: זה אומר כ-15 ילדים בשנה.
יוסף ג'בארין: כך אני מבין את הנתונים.
אסנת אלגום מזרחי: קצת יותר, אנחנו כבר נראה את זה.
אסנת אלגום מזרחי: מאפייני ההיפגעות עצמם כמו שאנחנו רואים, רבים, זה קורה במרחב הציבורי ובמרחב הפרטי, בדרך לבתי הספר או לפעילות פנאי, גם סוגי הנפגעים יכולים להיות הולכי רגל, נוסעים ברכב פרטי, רוכבי אופניים או פעוטות בחניית הבית, מה שאנחנו מכירים כ"תאונות חצר".
אסנת אלגום מזרחי: בהמשך אנחנו יכולים לראות, במבט כולל לגבי שיעור הילדים, כלומר מספר הילדים במספרים מוחלטים בתאונות דרכים בעשור האחרון, אנחנו יכולים לראות שהוא נע בין 28 ילדים בשנת 2017, שזה המספר הנמוך יחסית, למספר מאוד גבוה בשנת 2010 של 44 ילדים הרוגים בתאונות דרכים.
אסנת אלגום מזרחי: גם אחוז, כלומר שיעור הילדים ההרוגים מכלל ההרוגים בתאונות, נע בממוצע בין 8%-10% בעשור האחרון, כשבארבע השנים האחרונות פחות או יותר עומד סביב 30 ילדים בממוצע.
אסנת אלגום מזרחי: בשקף הבא אנחנו יכולים לראות מבחינת סוגי הנפגעים בחברה הערבית לעומת המגזר היהודי, החברה הכללית, יש לנו בשתי קבוצות האוכלוסייה, כמעט 90% מהנפגעים הם נוסעי רכב והולכים ברגל, גם במגזר היהודי וגם בחברה הערבית, אבל בחברה הערבית יש לנו פערים משמעותיים בין הולכי הרגל ההרוגים לבין נוסעים ברכב.
אסנת אלגום מזרחי: 66% הם הולכי רגל, לעומת המגזר היהודי ששם המספרים יחסית זהים, אני אדגיש שחלק מהעניין של סוגיית הולכי הרגל נקשר באמת גם לתשתיות בעיקר במוקדים של רשויות מקומיות בתחום העירוני.
חמד עמאר: את לא מוציאה את תאונות החצר.
אסנת אלגום מזרחי: גם תאונות חצר, ציינתי קודם.
אסנת אלגום מזרחי: במאפייני ההיפגעות.
אסנת אלגום מזרחי: נכון מאוד.
אסנת אלגום מזרחי: עוד מבט אחרון על הנושא של נתונים, אם אנחנו נסתכל בזכוכית מגדלת, בקנה מידה של, שימו לב כאן יש גם הרוגים וגם פצועים, לא מדובר רק בהרוגים אלא גם פצועים קשה, ביחס ל- 1:100,000 ילדים בין השנים 2008-2018, הקו התחתון הכחול זה בעצם החברה היהודית, יש לנו יחסית מספרים שנשארים יציבים סביב 3.9 בממוצע, ודווקא בחברה הערבית חלה ירידה חדה.
אסנת אלגום מזרחי: כלומר בשנת 2008, 21.4 מתוך 100,000 נהרגו או נפצעו קשה, בשנת 2018 אנחנו כבר מדברים על מספר של 10.1, עדיין יש לנו פערים מאוד גדולים מבחינת היפגעות, גם תמותה וגם פציעה, של ילדים מקרב החברה הערבית.
יוסף ג'בארין: פי שלושה.
אסנת אלגום מזרחי: נמשיך הלאה.
אסנת אלגום מזרחי: משרד התחבורה, המסמך שקודם שניר הזכיר, כתב מסמך הנחיות מאוד רחב ובתחילת המסמך הוא רצה לתת לנו איזו שהיא תמונת מצב לגבי היפגעות של ילדים כאשר אין לנו כאן מחקר גיאוגרפי לפי בתי ספר ומיקומים, כדי לפלח או לבדוק את נתוני ההיפגעות משרד התחבורה שהוא גוזר מתוך הנתונים של הלמ"ס רק ילדים בגילאי 5-19 שנפגעו בתחום הרשויות המקומיות, לא בדרכים בין-עירוניות אלא בדרכים עירוניות, בשעות הספציפיות סביב ההגעה לבית הספר ובחזרה ממנו.
אסנת אלגום מזרחי: זאת אומרת הוא גזר את הנתונים רק לגבי היפגעות בשעות הבוקר ובשעות הצהריים בתחום העירוני של ילדים בגילאים הספציפיים האלה שחופפים לגילאי בתי הספר ורק בימים ראשון-חמישי.
אסנת אלגום מזרחי: הנתונים לא נבדקו בימי שישי ובאוגוסט שהוא בעצם חופף לחופש הגדול, כדי לראות באמת תמונת מצב מתוך כלל הילדים הנפגעים, כמה נפגעו במאפיינים הייחודיים האלה.
אסנת אלגום מזרחי: כמובן גם דרוש מחקר, כמו שגם אמר ח"כ טופורובסקי, שבאמת מתמקד ספציפית בבתי הספר בפילוח לפי מיקומים גיאוגרפיים של מיקומי התאונות עצמן.
אסנת אלגום מזרחי: אנחנו יכולים לראות, מתוך 2,590 ילדים שזה ממוצע רב שנתי, זה בין השנים 2012-2016, 419 ילדים שעונים על המאפיינים המוגדרים נפגעו באותם שנים, ומתוכם, אם נסתכל על קבוצות הנפגעים, 177 הולכי רגל, שזה 42% מהנפגעים.
אסנת אלגום מזרחי: שוב קבוצת הולכי הרגל, קבוצת סיכון שהוגדרה גם על ידי הרלב"ד, קבוצה ספציפית, כשאנחנו מדברים גם על ילדים, אז בכלל, זה מתלכד ביחד לכדי קבוצה שנמצאת בסיכון מוגבר.
אסנת אלגום מזרחי: אזכיר את ממצאי סקר הרלב"ד מאוד בקצרה מכיוון שאני רוצה לתת לנציגים שנמצאים כאן להציג אותם יותר בהרחבה.
אסנת אלגום מזרחי: נבדקו כ-105 בתי ספר בחברה הכללית סביב החודשים יוני-יולי 2020.
אסנת אלגום מזרחי: מה שחשוב לראות הוא שנבדקו שלושה סוגים של ליקויים, שלוש קטיגוריות.
אסנת אלגום מזרחי: הקטגוריה הראשונה זה לא ליקוי, אלה בתי ספר שבהם נמצאו תקין, תחת הקטגוריה "תקין" אנחנו יכולים לראות 35% מבתי הספר, הקטגוריה השניה שממנה השיעור הגבוה, "ליקוי קל", והקטגוריה המרכזית שמוגדרת כפרויקט תשתיתי אלה ליקויים חמורים, ליקויים שמצריכים תיקונים הרבה יותר מרכזיים.
אסנת אלגום מזרחי: כאן מדובר על 17% מבתי הספר.
אסנת אלגום מזרחי: גם אם נסתכל מבחינת סוגי הליקויים, 38% מהליקויים מקורם במעברי חצייה.
אסנת אלגום מזרחי: זה יכול להיות מסימון או אי סימון ועד היעדר מעבר חציה בכלל.
יוסף ג'בארין: שזה גם ברמה התקציבית לא אמור להיות עם עלות גבוהה.
אסנת אלגום מזרחי: זאת אומרת אין דינו של מעבר חציה שצריך לצבוע מחדש לדינו של בית ספר שאין בו בכלל מדרכות או שנדרשים בו תיקונים הרבה יותר מהותיים.
חמד עמאר: יש לך פילוח של בתי הספר בליקויים גדולים?
חמד עמאר: איפה זה יותר, במגזר הערבי או ב- - -
אסנת אלגום מזרחי: יש לנו, ואני משאירה את זה באמת לנציגי הרלב"ד מאחר והם לראשונה השנה גם בדקו בבתי הספר בחברה החרדית ויש גם את הנושא של בתי הספר בחברה הערבית.
אסנת אלגום מזרחי: ושוב, מדובר בסקר.
אסנת אלגום מזרחי: צריך לזכור שזה סקר מדגמי, זה לא כלל בתי הספר בכל הארץ אבל המטרה באמת הייתה - - -
יוסף טייב: פה ושם יש בתי ספר בלי ליקויים.
יוסף טייב: רק פה ושם.
יוסף ג'בארין: נציגי הרלב"ד נמצאים אז הם ידברו יותר - - -
אסנת אלגום מזרחי: כן.
אסנת אלגום מזרחי: הם יתנו לנו את התמונה הספציפית לגבי סוגי בתי הספר ומה גם תוקן מ-2019 ל-2020.
אסנת אלגום מזרחי: סקר הרלב"ד גם בודק מה נעשה שנה אחרי הליקויים.
אסנת אלגום מזרחי: מי מהם תוקנו, ולצערנו, אנחנו נראה שהנתונים לא כל כך משמחים.
אסנת אלגום מזרחי: אם נעבור הלאה, דו"ח מבקר המדינה לשנת 2020 שערך ביקורת על מרכז השלטון המקומי בדק חמש רשויות בתחומי החברה הערבית, זה באמת מתקשר למה שדיברנו עליו עכשיו.
אסנת אלגום מזרחי: הדו"ח בדק בכלל את נושא הבטיחות בדרכים וספציפית בטיחות בדרכים בקרבת מוסדות חינוך.
אסנת אלגום מזרחי: הממצאים היו ממצאים לא אופטימיים, גם מבחינת ליקויי בטיחות שנמצאו, גם מבחינת בתי ספר שבהם לא היו בכלל תשתיות.
אסנת אלגום מזרחי: הדו"ח הצביע על זה שהגבלת מהירות התנועה שהיא באחריות הרשויות המקומיות לא נעשית בישובים בהם נבדקו הליקויים, וכמובן הדו"ח כולל גם מספר המלצות ודרכי פעולה, כמו למשל לבדוק את אפקטיביות תכניות הלימוד שנעשות והתאמה בין המשאבים לבין הצרכים של בתי הספר, פעילויות הסברה, טיפול בתשתיות, כינוס ועדה מקומית לבטיחות בדרכים.
אסנת אלגום מזרחי: זה חלק מהנושאים שנסקרים בדו"ח.
יוסף ג'בארין: מה זה כינוס ועדה מקומית?
יוסף ג'בארין: זה הרי - - -
אסנת אלגום מזרחי: בכל רשות עירונית צריכה להיות תחת הרשות גם ועדה מקומית שאחראית על נושא בטיחות בדרכים, הדו"ח מצא שלא בכל הרשויות שנסקרו בחברה הערבית יש ועדה כזאת שאכן מתכנסת בתדירות הנדרשת.
אסנת אלגום מזרחי: זה חלק מרכזי מהממצאים.
אסנת אלגום מזרחי: לסיום, סוגיית משמרות הזה"ב שהמסמך מצביע עליה, ח"כ טופורובסקי הזכיר אותה קודם, היא מאוד משמעותית בכלל לנושא של בטיחות בדרכים בגלל שני פערים מהותיים שנוצרו השנה.
אסנת אלגום מזרחי: בשנה האחרונה, שנת 2019, עוד לפני שפרץ משבר הקורונה, משטרת ישראל שהיא הגוף שאחראי על המדריכים, על השוטרות והשוטרים שמדריכים את הילדים בכיתות ה' לקראת ההצבה שלהם במשמרות הזה"ב, המשטרה קיצצה ב-50% את התקנים של השוטרים שמדריכים, כלומר מ-40 שוטרים ל-20 תקנים.
אסנת אלגום מזרחי: בעקבות זה נוצר פער קודם כל בהדרכה עצמה, אנחנו יודעים שמלכתחילה לא בכל בתי הספר מוצבים משמרות זה"ב, משרד החינוך אמר שמדובר בנושא שקשור גם לכל מיני שיקולים תשתיתיים, הנדסיים, תקציביים והוא בוחן כל בית ספר לגופו, אבל מלכתחילה לא בכל בתי הספר יש משמרות זה"ב.
אסנת אלגום מזרחי: בפער שנוצר למעשה לא כל הכיתות שהיו אמורות להיות מלכתחילה מוכשרות במתכונת החדשה, הוכשרו.
אסנת אלגום מזרחי: עוד בעיה שנוצרה סביב נושא הקורונה, משטרת ישראל רצתה למעשה להתגבר על הפער באמצעות איזו שהיא תכנית של הכשרת כ-290 שוטרים קהילתיים, מפקדי בסיסים, אבל לקראת שנת הלימודים הנוכחית כשפרץ משבר הקורונה, גם כאן לא כל השוטרים באמת הוכשרו לתכנית, רק כ-140 שוטרים הוכשרו בפועל, 150 הכשרתם נעצרה באמצע, ונוצר לנו מצב שבו ילדים בכיתות ה'-ו' עדיין לומדים במתווה למידה מרחוק, הם לא מגיעים פיזית לבתי הספר, מה שבעצם מעורר שאלה לגבי ההכשרה שלהם, לגבי זה שהם לא מוצבים פיזית ולגבי שלומם ובטיחותם של הילדים של הכיתות הנמוכות שבינתיים חזרו ללמוד.
אסנת אלגום מזרחי: מי למעשה אחראי לשמור על המעבר בקרבת בתי הספר כאשר אין לנו משמרות זה"ב בכולם.
יוסף ג'בארין: אז בעצם מאז שתלמידי ו' לא לומדים, בכלל כל משמרות הזה"ב לא לומדות.
אסנת אלגום מזרחי: הבנתי שלא כל.
אסנת אלגום מזרחי: זאת אומרת יש בתי ספר מעטים שכן מוצבים בהם תלמידים.
אסנת אלגום מזרחי: בהרבה בתי ספר אחרים, משיחה שעשיתי עם גורמים ממשרד החינוך, בעצם מי שנכנס לחלל הזה הם ההורים, התלמידים והמנהלים וגם בוגרים, כשבעצם ניסו לתת מענה לבעיה שנוצרה באמצעות יוזמות מקומיות.
אסנת אלגום מזרחי: אבל חשוב לציין שהפער הזה נוצר והוא עדיין קיים גם בתקנים, גם בהכשרה, גם בכיתות שהיו אמורות להיות מודרכות, וגם בפועל במי שאמור לבצע.
יוסף ג'בארין: מה גם שאלה שחזרו הם דווקא הילדים שצריכים את ה- - -
אסנת אלגום מזרחי: לגמרי.
אסנת אלגום מזרחי: מאפייני ההיפגעות של ילדים צעירים באמת, כמו שאמרנו, נקשרים לא רק לזה שהם קטנים בגיל, אלא גם לזה שבתי הספר זה מוקד החיכוך הכי גדול שיש בין תנועת כלי רכב לבין הולכי רגל.
אסנת אלגום מזרחי: הילדים עצמם הם ילדים שבדרך כלל נמוכים, המאפיינים הפיזיים שלהם, המאפיינים הקוגניטיביים, אין להם לפעמים הערכה של מרחק, הם עלולים להתפרץ לכביש או בהיסח הדעת להיות עם פלאפון ולא לשים לב כשהם חוצים את הכביש, וכמובן גם התשתיות וגם ההתנהגות של הנהגים עצמם, ההורים שמורידים אותם ולחוצים בבוקר, כל השילוב של המאפיינים האלה מעמיד אותם בקבוצת סיכון מאוד גבוהה.
אסנת אלגום מזרחי: תודה.
יוסף ג'בארין: נתונים מאוד חשובים.
יוסף ג'בארין: הצטרף אלינו ח"כ חמד עמאר שיוזם את היום המיוחד יחד עם ח"כ בועז טופורובסקי.
יוסף ג'בארין: שמענו את חברי הכנסת ואת אסנת ממרכז המחקר, עדיין לא שמענו את הרלב"ד.
יוסף ג'בארין: אולי חשוב גם לשמוע אותך לפני ש- - -
חמד עמאר: קודם כל אני רוצה להודות לך על קיום הדיון הזה.
חמד עמאר: אני חושב שזו הוועדה כדי לקיים את הדיון החשוב הזה בקשר לילדים והיפגעות ילדים בתאונות דרכים.
חמד עמאר: נושא של תאונות דרכים, אני מלווה אותו יותר מ-12 שנה בכנסת.
חמד עמאר: וכל פעם אנחנו כמעט חוזרים על אותם דברים, וכמעט שדיברנו על ליקויים בבתי ספר ונגישות ילדים לבתי ספר, מדרכות, מה שאמרנו לפני קרוב ל-12 שנה, אנחנו חוזרים על אותם דברים, על אותם מפגעים, על מחסור במעברי חציה, מחסור בהפרדה, גשר שיהיה יותר קל לאותו ילד להגיע לבית הספר.
חמד עמאר: כשאנחנו מדברים על היפגעות, עכשיו שמעתי, 26% מהנפגעים במגזר הלא יהודי הם המגזר הערבי.
חמד עמאר: אם נסתכל עכשיו על הדו"ח האחרון שעד עכשיו נהרגו 11 ילדים בגילאי 0-14, הם רובם מהמגזר הערבי, אם אני לא טועה.
חמד עמאר: אם מישהו יכול לתקן אותי או לתת לי נתון מדויק אני אשמח מאוד.
חמד עמאר: לכן נושא של היפגעות ילדים צריך להיות בסדר עדיפות, כי הילד הוא ילד, ואנחנו יודעים שילד שהולך לבית ספר, כשאין לו מדרכה שמגיעה עד לפתח בית הספר, אין לו מעבר חציה שיעבור את הכביש בבטחה, שיכול להגיע ולחזור מבית הספר כשהוא בטוח, כשההורה שולח אותו לבית הספר הוא חושב שהילד הולך למקום הכי בטוח שיש, ושם אנחנו צריכים לדאוג לו.
חמד עמאר: אנחנו כאן ככנסת חייבים לטפל בנושא הזה, חייבים לחזור לכל הנושא של הפרסום.
חמד עמאר: אני זוכר שהיה פרסום חזק בנושא של תאונות חצר.
חמד עמאר: הגענו ל-19 הרוגים בתאונות חצר באחת השנים במגזר הבדואי בנגב.
חמד עמאר: עברה תקופה והנושא ירד כי עבדו חזק על נושא של פרסום לשים לב ולבדוק האם יש ילד מקדימה או ילד מאחור ולאחר מכן להתחיל לנסוע ומספר ההרוגים ירד, אבל בשנים האחרונות אנחנו שוב רואים עליה במספר ההרוגים בתאונות חצר, לכן חשוב לי לשמוע אתכם היום אם יש התקדמות, אם נעשה משהו בקשר למגזר הערבי, כי בנושא של ילדים במגזר היהודי אנחנו רואים שהמספר יציב, מספר ההרוגים בתאונות מעברי חציה והולכי רגל, כמעט ולא קיימים, הנושא נמצא יותר במגזר הערבי.
חמד עמאר: אני אשמח לשמוע גם על הנושא של 17% ליקויים קשים.
חמד עמאר: האם כל הליקויים האלה נמצאים במגזר הערבי והחרדי או שהם נמצאים גם במגזר הכללי.
חמד עמאר: אלה נקודות שרציתי לשמוע, ומה נעשה על מנת למנוע את ההרוג הבא בתאונות הדרכים אצל ילדים.
חמד עמאר: תודה רבה שוב על קיום הדיון הזה, אני גם רוצה להודות לבועז על השותפות שלנו ביחד ביום הזה, על הובלת השדולה למאבק בתאונות הדרכים, זו שדולה מאוד מאוד חשובה כי כל אחד שאנחנו יכולים לגרום שהוא לא ייפגע מתאונת דרכים, עשינו עבודה גדולה.
יוסף ג'בארין: תודה רבה ח"כ עמאר.
יוסף ג'בארין: עלה נושא לדעתי מאוד חשוב כשלא היית, אז טוב להזכיר אותו, עניין המשאבים והתקציבים.
יוסף ג'בארין: אפשר לראות שמרבית הרשויות שסובלות מהסיכונים הללו בסביבות בתי הספר אלה רשויות מוחלשות ותעלה הטענה שאין להם תקציבים לעשות את כל התיקונים הנדרשים ואת השינוי התשתיתי הנדרש וכולי ולכן צריך פשוט לראות איך מגייסים את הכספים כדי שאפשר יהיה לבצע את התיקונים.
חמד עמאר: לא רק אם אין להן תקציב.
חמד עמאר: אפילו אם מקבלים תקציבים ממשרד התחבורה, אם צריכים מצ'ינג ואין להם את המצ'ינג הזה.
חמד עמאר: אני עבדתי במשרד התחבורה ואני מכיר את זה, הם צריכים 25% מצ'ינג לדברים האלה, דווקא בנושא הזה מה שצריך לעשות משרד התחבורה הוא לוותר על המצ'ינג בנושא של בטיחות, ובטיחות בסביבת בתי הספר.
חמד עמאר: זו הבעיה, שדורשים מרשויות חלשות כשאין להן בכלל כסף לעשות שום פרויקט אומרים להם 'תשמעו, תביאו 25%, ניתן לכם תקציב.
חמד עמאר: אם אתם לא מביאים לא תקבלו אף שקל'.
חמד עמאר: כאן צריך להוריד את המצ'ינג, בנושא של בטיחות הילדים.
יוסף ג'בארין: אני מציע שנשמע את נציגי הרלב"ד, שאני מודה להם שהגיעו לדיון ולאחר מכן נשמע את נציגת משרד התחבורה.
יוסף ג'בארין: שניר זיידל משנה למנכ"לית, מנהל חטיבת מבצעים בבקשה.