GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
סעיד אלחרומי: בשגב שלום.
יוסף ג'בארין: בשגב שלום.
יוסף ג'בארין: גם שם, גם בישובים המוכרים בנגב, רהט, תל שבע, שגב שלום עדיין יש - - -
סעיד אלחרומי: עדיין המספר הוא גבוה.
סעיד אלחרומי: מחסור בתשתיות אמרנו, מחסור בצוותים בריאותיים שיעסקו בנושא, בפרט באוכלוסייה הזאת של הילדים, אבל המצב חמור יותר, אדוני היו"ר, בנושא התשתיות ובנושא תאונות הדרכים שבהן נפטרים ונהרגים ילדים בגילאים מאוד נמוכים.
סעיד אלחרומי: גם כן בגלל מחסור בתשתיות.
סעיד אלחרומי: כאשר ברהט, בעיר שיש בה 70,000 תושבים בחלק מהבתים באופן צפוף ביותר עשרות ילדים נמצאים בבית אחד, 6 או 7 או 8, באחד הבתים היו 13 משפחות בבית של שתי קומות, ומגרש המשחקים הוא הרחוב שנמצא בין הבתים, כל תנועה של כלי רכב שם היא בעצם סיכון מיידי של חיי הילדים האלה.
סעיד אלחרומי: לכן אני חושב שהדיון הוא מאוד חשוב ואנחנו חייבים לצאת במסקנות ברורות בנושא הזה, א.
סעיד אלחרומי: שיפור התשתיות והנגשת טיפות חלב, הנגשת סניפים של קופות חולים לעשרות אלפי אנשים בישובים הלא מוכרים בנוסף לפריסה יותר רחבה של השירותים האלה בישובים המוכרים כמו כסייפה, תל שבע ושאר המקומות, לפעמים במחסור נוראי.
סעיד אלחרומי: מתקשרים אלי אנשים מישובים מוכרים, מתל שבע דווקא, לפני תקופה לא רחוקה, שפשוט הסניף נסגר ואין מענה.
סעיד אלחרומי: לכן היחס לאוכלוסייה הזאת חייב להשתנות.
סעיד אלחרומי: תודה אדוני.
יוסף ג'בארין: תודה ח"כ אלחרומי.
יוסף ג'בארין: ח"כ סמי אבו שחאדה בבקשה.
סמי אבו שחאדה: בוקר טוב.
סמי אבו שחאדה: אדוני היו"ר תודה רבה לך על הנושא המאוד חשוב וכאוב, כמו שאמרת.
סמי אבו שחאדה: אני חוזר על מה שאמרתי כבר בהזדמנויות שונות, שפוליטיקה הופכת יותר מוסרית כשהיא משרתת את האנשים המוחלשים.
סמי אבו שחאדה: אנחנו פה מדברים על נושא שהוא מאוד קשה, אני זוכר את ד"ר עטאללה ממייסדי עמותת אל ג'ליל, רופא ילדים ותיק מאוד שאמר שהמצב הכי קשה שהוא היה עומד מולו זה שהוא צריך להגיע לאמא ולהגיד לה שהתינוק נפטר, או שיש בעיה רצינית בהריון.
סמי אבו שחאדה: זה אחד המצבים האנושיים הכי קשים שיש.
סמי אבו שחאדה: המספרים כפי שהצגת אותם מדברים לכשעצמם.
סמי אבו שחאדה: אני, כמי שמאוד חשוב לו הנושא של אנשים עם מוגבלויות הקמתי פורום של אנשי מקצוע שעובדים על מחלות גנטיות ומיתת תינוקות.
סמי אבו שחאדה: אני בעצמי לא הייתי מודע למספרים הקשים האלה, ד"ר חסן ג'סאר שחקר את הנושא הסב את תשומת לבי.
סמי אבו שחאדה: אני חושב שפה אפשר לעשות, פה זה נושא שהוא לא גדול או מורכב מדי, ובמשאבים נכונים ומדיניות נכונה אפשר להוריד סבל גדול מאוד למספר גדול מאוד של אנשים.
סמי אבו שחאדה: זה רק מחייב שהמערכת תראה את הנושא הזה, תשים אותו על השולחן ותשים תכנית עבודה ברורה, כי לדעתי העלאת המודעות היא דבר שלא עולה יותר מדי כסף למדינה ואפשר לעשות פה עבודה מאוד גדולה וגם אפשר להציג לאוכלוסייה כל מיני פתרונות.
סמי אבו שחאדה: הבעיה כאן היא לא רק המחלות הגנטיות.
סמי אבו שחאדה: דבר מאוד חשוב הוא עניין ההנגשה של הבדיקות.
סמי אבו שחאדה: כל הרופאים, כל המומחים שנמצאים איתי בצוות המייעץ, כולם דיברו על חשיבות הנקודה שהעלה עכשיו חברינו סעיד, נושא טיפות החלב.
סמי אבו שחאדה: הימצאות טיפות חלב והנגשת הבדיקות והשירותים שנותנים במקומות האלה יכולה לחסוך ולעזור לנו המון, גם בלהוריד בצורה משמעותית את אחוז תמותת התינוקות בחברה הערבית ובעיקר הערבית הבדואית בדרום וגם יכולה לעזור לנו המון בכל העניין של להוריד בצורה משמעותית את אחוז לידת תינוקות עם מומים בחברה הערבית, וזה נושא אחר.
יוסף ג'בארין: אני מניח שנשמע גם את ד"ר ג'סאר.
סמי אבו שחאדה: נכון.
סמי אבו שחאדה: הוא איתנו בזום, הוא חקר את הנושא.
יוסף ג'בארין: תיכף נשמע גם את האורחים בזום.
יוסף ג'בארין: ח"כ היבה יזבק בבקשה.
היבה יזבק: בוקר טוב ותודה על היוזמה וקיום הדיון.
היבה יזבק: זה אחד הנושאים הקלאסיים שמראים על הקשר בין הבריאות להשקעה המדינית וכל מה שקשור בהיבטים הכלכליים חברתיים.
היבה יזבק: אם אנחנו מסתכלים באולם מי חברי הכנסת שנמצאים כאן הם גם חברי הכנסת מהחברה הערבית ומייצגים אותה, וזה גם אומר משהו לגבי המדיניות הכוללת וההתעניינות בנושא מאוד כאוב כזה ומאוד אנושי כזה שכפי שציינו חבריי קודם שזה אחד הנושאים הכי כואבים להורים, תמותת תינוקות וילדים.
היבה יזבק: אני רוצה להתייחס לכך שאחד הנושאים המאוד חשובים בעניין של בריאות זה גם הגברת המודעות אבל גם הנגשת השירותים ואנחנו רואים – אני אומרת את זה גם מנסיון אישי – אנחנו יודעים שהרבה שירותים לנשים בהריון לא מונגשים לחברה הערבית.
היבה יזבק: הרבה פעמים נשים נאלצות לנסוע שעה ושעתיים למרכז כדי לבצע כל מיני סקירות או בדיקות חשובות וכדי לקבל שירותים בתחומים ובהתמחויות מסוימות שלא מונגשות באזורים של החברה הערבית, וזה נושא מאוד חשוב.
היבה יזבק: אני אשמח לקבל התייחסות ותשובות מהמשרדים הרלבנטיים לעניין הקמת מרכזים רלבנטיים בחברה הערבית ומתן שירותים בחברה הערבית, וזה טוב מאוד, ואני רוצה להודות לך חברי יוסף ג'בארין שאתה מעלה את הנושא כי הנושא לא מדובר, זה נושא שפחות מדובר, פחות עולה חברתית וברמה המדינית פוליטית, וזה טוב שזה עולה כי צריך לשים לזה קץ, ואי אפשר לשים לזה קץ אם לא מעלים ולא משקיעים תקציבים לעניין העלאת המודעות והנגשת השירותים לנשים ובמיוחד הנשים בנגב, ראינו שגם בכפרים הבלתי מוכרים האחוזים שם כפליים לצערנו.
יוסף ג'בארין: לא, בכפרים משוללי ההכרה זה יכול להגיע לפי הנתונים לפי 5 ו-6.
היבה יזבק: נכון.
היבה יזבק: זה לפחות הרשמי, מה שאנחנו מכירים.
אימאן ח'טיב יאסין: אפשר רק להגיד משהו כי יש לי משהו אחר שאני צריכה לצאת.
יוסף ג'בארין: אם היא נותנת לך אז בסדר.
אימאן ח'טיב יאסין: לא, חשבתי שאתה רוצה לפנות - - -
ע'דיר כמאל מריח: אז אדוני כבוד היו"ר, אני מברכת על הדיון החשוב הזה וכשמסתכלים על מספרים אי אפשר להתווכח עם מספרים.
ע'דיר כמאל מריח: 2.4 בסקטור היהודי מבחינת תמותות ל-1,000 לעומת 5.4 שזה יותר מפי 2 אפילו במגזר הערבי וכולנו כאן מבינים שמדד התמותה משקף מדד הרבה יותר רחב, כלומר מדד הטיפול באוכלוסייה, מדד בריאות האוכלוסייה, ובניגוד למה שאמר ידידי סמי אבו שחאדה אני חושבת שהסוגיה כן מורכבת, מפני שזה לא רק לפתוח או לא לפתוח טיפת חלב או מרכז חינוכי או בית ספר, מדובר על מדיניות רצופה מכוונת של שנים, זה לא רק מרכז X או מרכז Y, זו מדיניות שגורמת לפריפריה להיראות כמו פריפריה, להרגיש כמו פריפריה, להתנהג כמו פריפריה מבחינה כלכלית, מבחינה בריאותית, מבחינה חינוכית והממשלה והמדיניות שלה גורמת לזה.
ע'דיר כמאל מריח: אז כולנו צריכים לעבוד לפרק את הגורמים מול המשרדים הממשלתיים השונים, לבדוק למה זה קורה, למה תכניות פחות מתוקצבות או מופסקות להיות מבחינת תקציב מתוקצבות, למה מידע לא מונגש, למה לא עובדים יותר על העלאת המודעות, למה תינוק שנפטר, ולפי מה שאנחנו קוראים מהמסמכים ששלחתם, שחקירה פלילית אינה מחייבת, זה עולה רק כשמתעורר חשד להתעללות.
ע'דיר כמאל מריח: מי קובע את החשד הזה, מהם הפרמטרים, אולי כן לחייב כל מוות של תינוק כל פטירה בלתי מוסברת שתחייב במיידי את הכניסה של הפן הפלילי למען יראו וייראו.
ע'דיר כמאל מריח: אז יש כל כך הרבה גורמים וזה כן מכוון וזה כן רחב וזה כן מורכב מבחינתי.
ע'דיר כמאל מריח: המטרה לפרק את זה ולהבין מה גורם לזה.
יוסף ג'בארין: האמת היא שגם אם זה לא בכיוון הפלילי חשוב לדעת את הסיבות ואז אולי זה יוכל גם לסייע איך להתמודד.
יוסף ג'בארין: גם אנשי משרד החינוך ומשרד הרווחה איתנו ונשמח לשמוע התייחסות שלהם.
יוסף ג'בארין: אחר כך נשמע גם חוקרים שחקרו את הנושא, דיברנו על ד"ר חסאן ג'סאר אבל גם פרופ' נהאיה דאוד, שגם מכירים את השטח מקרוב ובטח יהיו להם גם המלצות לשינוי.
אימאן ח'טיב יאסין: בוקר טוב כבוד היו"ר, חברים וחברות, אני באמת מחזקת את מה שאמרו חבריי קודם לגבי הנגישות של המרכזים והשירותים וגם את נושא ההסברה, ודווקא רציתי לדבר יותר על נושא המדיניות ועל התקצוב בנושא הזה.
אימאן ח'טיב יאסין: כל הנושא של הבדיקות, במיוחד בדיקות לנשים בתקופת ההריון שיכולות למנוע הולדת תינוקות עם מומים ועם בעיות שאחר כך הם עלולים למות, הרבה מהבדיקות עולות הרבה כסף, תתאר לעצמך, גם את החוסר במידע, את החוסר בהסברה והעלאת המודעות לנושא ותוסיף לזה גם את נושא התשלום, וישנן בדיקות שעולות 1,000 ו-2,000 שקלים ואנחנו יודעים במיוחד בחברה הערבית מה המצב הסוציו אקונומי שאנחנו חיים בתוכו.
אימאן ח'טיב יאסין: אז כל השילוב הזה של שלושת המרכיבים גם המחסור בשירותים, גם המחסור בהסברה ובנתונים וגם אי היכולת לשלם עבור הבדיקות.
אימאן ח'טיב יאסין: זה התוצאה, מה שאנחנו רואים זה צפוי.
אימאן ח'טיב יאסין: לכן הנושא העיקרי צריך להיות במקום של המדיניות, שצריך לפעול כדי שתהיה מדיניות מאפשרת מסבסדת ממומנת שנותנת את האפשרות ואפילו מחייבת את הנגישות לבדיקות שצריכות להיעשות, בנוסף לזה צריך גם לבדוק – דיברת על הנקודה האחרונה – לבדוק מבחינה תחקירית למה, מה הסיבה למוות, כדי שיהיה מידע שאחר כך אפשר יהיה לבנות עליו ולתת פתרונות מקדימים לפני שנגיע למצב עצמו של תמותה באחוזים כאלה.
יוסף ג'בארין: אני מציע שנשמע את נציגת משרד הבריאות ואני מקווה גם שחברי הכנסת יוכלו להשאר כמה שאפשר ולבחון את תמונת המצב כפי ששומעים אותה ממשרדי הממשלה אבל גם להציג את הצעדים שצריך לעשות כדי לקדם את הנושא.
יוסף ג'בארין: ד"ר דינה צימרמן, הדברים לא קלים, גם מבחינת הנתונים וגם מה שהשמיעו כאן בצדק חברי הכנסת וזה גם נראה שהמצב לא כל כך משתפר בשנים האחרונות למרות הנתונים המאוד ברורים והפערים האדירים בין שתי האוכלוסיות, שוב, בעיקר בנגב אבל גם באופן כללי.
דינה צימרמן: - - - דוברת ערבית, אני מקווה שזה מאוד יעזור מבחינת כל מה שהעליתם מבחינת הסברה.
דינה צימרמן: זה גם עלה בוועדה קודמת על החשיבות של תקצוב של טיפות חלב בכלל, אז זה חלק מהדיון הזה, אבל אין ספק שהפריסה צריכה להיות שוויונית.
דינה צימרמן: יש תכנית פיילוט שקורית עכשיו - - - על הנושא של נגישות בדרום וגם הנושא שעלה מבחינת החקירה של תמותת תינוקות, יש קבוצת עבודה שעובדת על נוהל חדש בנושא, אז אני מקווה שגם תהיה התקדמות השנה בנושא הזה.
דינה צימרמן: אין ספק שזה נושא שצריך הרבה עבודה.
יוסף ג'בארין: אולי לחדד, את מדברת על כך שיש ועדה שבוחנת כרגע את המצב?
יוסף ג'בארין: מהם הצעדים, הרי את מכירה את הנתונים, אנחנו בדיון הזה רק הדגשנו אותם.
יוסף ג'בארין: מה התכנית של משרד הבריאות להתמודד עם המצב שהוצג?
דינה צימרמן: מתייחסים לנושא הזה כל הזמן, הפער שם, הפער מצטמצם בקצת אבל עדיין יש הרבה עבודה.
דינה צימרמן: הצעדים הם א.
דינה צימרמן: יש תקן מיועד לתמותת תינוקות במשרד הבריאות, מי שנכנסה לתפקיד דוברת ערבית, מה שאני חושבת שמאוד יעזור מבחינת הסברה וחומרי הסברה ותוכניות גם לאוכלוסייה הדוברת ערבית בארץ.
דינה צימרמן: גם כן על הנושא הספציפי של התחקור של מקרים של תמותת תינוקות, היה נוהל שיצא לפני כמה שנים אבל לא הופץ בסוף כי היו בזה בעיות יישומיות.
דינה צימרמן: התקיימה ועדה חדשה שיש בה נציגים מכל מיני מלר"דים, כולל המלר"ד בסורוקה שמאוד קשור לתמותה בנגב ואנחנו בתהליכים מתקדמים של בניית - - - שיהיה משהו מסודר מבחינת התחקור, ברגע שיש תחקור מסודר זה גם יעזור מבחינת נתונים לדעת באמת מה היה המניע לתמותה - - - להמשיך לבנות תכניות המשך וחלק מהסיבות לתמותה קשורות בתאונות, פגיעה לא מכוונת ודברים כאלה, שבשביל זה צריך גם עבודה בין משרדית על דברים כמו כבישים, גני משחק ודברים כאלה.
דינה צימרמן: אבל זה בהחלט נושא חשוב בראש מעיינם של משרד הבריאות, בטח במחלקה - - - ואני מקווה שאנחנו נוכל להתקדם השנה למרות הקורונה.
יוסף ג'בארין: אני רוצה שתישארי איתנו בדיון, אני רוצה גם לשמוע אנשי מקצוע ואחר כך שנוכל לפנות אליך לגבי צעדים קונקרטיים יותר.
יוסף ג'בארין: את רוצה שנשמע את גב' ראניה בנושא?
דינה צימרמן: לא, היא נכנסה לתפקידה השבוע אז היא כאן בינתיים לשמוע וללמוד.
דינה צימרמן: אני אשמח שנציג קצת יותר בהמשך, לא היום, כשיהיו לנו תכניות יותר מובנות, על סמך זה שמישהו חדש נכנס, ויהיה קשה לי להשאר במשך כל הדיון, אני אהיה בשמיעה אך לא בטוחה שאוכל להגיב כי אני צריכה גם לעלות לדיון אחר.
יוסף ג'בארין: עד איזו שעה את יכולה להשאר?
דינה צימרמן: זה היה אמור להיות עד 10:30, אז אני אנסה לשמוע עוד טיפה, אבל בטח אקבל גם את הסיכום ואני אגיב.
יוסף ג'בארין: כי בינתיים חוץ מזה שיש עכשיו תקן חדש שיתמקד בנושא - - -
דינה צימרמן: לא, התקן לא חדש.
דינה צימרמן: תמותת תינוקות, כל הסטטיסטיקה שאתם מקבלים זו עבודה שוטפת של משרד הבריאות.
דינה צימרמן: מה שחדש זה שמי שתהיה בתקן היא דוברת ערבית, מה שיקל עלינו מבחינת הנגשת כל המידע והנתונים ודברים כאלה גם בשפה הערבית.
דינה צימרמן: התקן לא חדש.
יוסף ג'בארין: אבל את יכולה אולי להצביע על צעד אחד, על שינוי מסוים, על משהו שאתם הולכים לעשות בתקופה הקרובה כדי פשוט לצמצם את שיעורי התמותה בקרב הישובים הערביים בעיקר בנגב?
דינה צימרמן: אמרתי.
דינה צימרמן: העניין הזה של הנגשת המידע שחברי הכנסת העלו כבר כמה פעמים, זה יהיה הדבר הראשון שנתמקד בו, אנחנו גם אתמול נפגשנו עם אשלים שעושה סוג של פיילוט שם אז אנחנו נמשיך ללמוד מה שלמדו מהפיילוט הזה, איך אפשר ליישם את זה יותר.
דינה צימרמן: אלה שני הדברים הנקודתיים שאנחנו - - -
יוסף ג'בארין: אני רוצה לומר לך שתיכף נשמע צעדים והמלצות יותר אופרטיביות ואני כמובן מביא את זה לידיעת המשרד מתוך רצון כמובן שזה גם ייושם, אנחנו כרגיל גם מעבירים אליכם את ההמלצות של הוועדה.
יוסף ג'בארין: חשוב לי שתישארי לפחות בדקות הקרובות כדי לשמוע, אני עובר לאנשי מקצוע, פרופ' ניהאיה דאוד בבקשה.
יוסף ג'בארין: אנחנו יודעים שקיבלת ממש לאחרונה את דרגת הפרופסור, אז מברוק.
יוסף ג'בארין: חברי הכנסת כאן מצטרפים לברכות, ממש גאים בעשייה שלך, גם בחברה הערבית וגם בכלל לקידום שירותי הבריאות עבור כלל האוכלוסייה.
יוסף ג'בארין: שמעת את הנתונים ואת דבריה של דינה ונשמח לשמוע את התייחסותך.
יוסף ג'בארין: אחר כך אעבור לנציגת משרד העבודה והרווחה אבל היה חשוב לי שכבר בהתחלה נמקד גם את גורמי המקצוע בנושא הזה.
ניהאיה דאוד: תודה רבה ד"ר יוסף ג'בארין, תודה לחברי הכנסת על זה שהזמנתם אותי לדבר בוועדה.
ניהאיה דאוד: הנושא של תמותת תינוקות הוא נושא מאוד חשוב והפערים בתמותת תינוקות מאוד מדאיגים אותנו, בעיקר שפערים אלה הם פערים כרוניים שנמשכים הרבה מאוד שנים.
ניהאיה דאוד: צריך לציין ש- - - הירידה בתמותת תינוקות במשך השנים מאז קום מדינת ישראל עד היום, אנחנו עדיין רואים את הפער בתמותת תינוקות בין האוכלוסייה היהודית לאוכלוסייה הערבית, אנחנו רואים באמת שהפער הזה לא יורד, פי 2 תינוקות ערביים נפטרים מתחת לגיל שנה ו - - -תמותת תינוקות מתייחס לתמותה מתחת לגיל שנה, לעומת התמותה - - - במגזר היהודי.
ניהאיה דאוד: אנחנו יודעים גם שתמותת תינוקות גבוהה יותר בקרב תינוקות ערביים בנגב וגם בישובים הבלתי מוכרים.
ניהאיה דאוד: תמותת תינוקות הוא סממן מאוד חשוב להרבה מאוד גורמים שקורים בתוך החברה ואחד המדדים הבינלאומיים שבעצם משתמשים בו בשביל להשוות את המצב הבריאותי או להעריך מצב בריאותי של אוכלוסייה, ותמותת תינוקות מאוד מושפעת מגורמים שקשורים למצב החברתי-כלכלי, לתנאי המחיה של האנשים, למערך שירותי הבריאות שנמצאים במקום וגם בעצם מחקיקה שקשורה לשירותי בריאות.
ניהאיה דאוד: אם באמת יש שירותי בריאות אוניברסליים או אין, זה משהו שמאוד חשוב ומשפיע על רמת תמותת התינוקות.
ניהאיה דאוד: אני מוכרחה להגיד שהנושא של תמותת תינוקות עלה בדיונים רבים, אחד הדיונים החשובים שהיו בנושא זה במסגרת הוועדה נגד גזענות במערכת הבריאות.
ניהאיה דאוד: הוועדה דנה בנושא של תמותת תינוקות ובנושא של פערים והיא ציינה את העובדה שמתקיימים פערים בין האוכלוסייה הערבית ליהודית בדו"ח הוועדה, שזה דו"ח שיצא ממשרד הבריאות.
ניהאיה דאוד: הנושא של הפערים בתמותת תינוקות גם נדון במסגרת הוועדה לפיתוח שירותי בריאות בחברה הערבית ובאמת אנחנו יודעים שבמשך שנים הנושא נחקר בישראל ורוב המחקר בעצם מתמקד ב- - - של נישואי קרובים וגנטיקה.
ניהאיה דאוד: אני חושבת שצריך לקחת את הנושא מעבר לזה, בעיקר שעכשיו יש שינוי במערך שירותי הבריאות, יש מעבר משירותי בריאות בטיפות חלב לקבל את שירותי הבריאות האלה - - - היום לקופות חולים.
ניהאיה דאוד: השינוי במערך הזה עשוי באמת - - - באיכות של המעקבים של האימהות, שאימהות עושות אותו, מעקבי הריון, וזה באמת יכול אולי לפעור עוד את הפער הזה בין הנשים היהודיות לערביות והיחס לתמותת תינוקות.
יוסף ג'בארין: מה המסקנות האופרטיביות שלך?
ניהאיה דאוד: יש כמה דברים שאני חושבת שכן צריך לעשות אותם בהקשר הזה.
ניהאיה דאוד: הדבר הראשון שאנחנו בעצם מדברים עליו, קודם כל סטנדרטיזציה של שירותי בריאות.
ניהאיה דאוד: נכון שיש חוק ביטוח בריאות ממלכתית אבל לא נקבעה רמת שירות אחידה בקשר לשירותי בריאות - - - זה אחד הנושאים הכואבים שאנחנו עובדים עליו במשך שנים.
ניהאיה דאוד: משרד הבריאות חייב לעבוד על סטנדרטיזציה של שירותים, כיוון שיש חוק ביטוח בריאות ממלכתי והתקינה מחולקת לפי סטנדרטים מסוימים, הסטנדרטים האלה לפעמים לא מותאמים לאוכלוסיות, לדוגמה אם נקבעה אחות ל-1,000 משפחות בטיפת חלב, אז האחות ל-1,000 משפחות ברמת גן או בסביון זה לא אחות ל-1,000 משפחות בישובים הבדואים, זה באמת יהיה שונה.
ניהאיה דאוד: לכן הדבר הראשון שהייתי ממליצה זה סטנדרטיזציה.
ניהאיה דאוד: הדבר השני שמאוד חשוב לי לציין אותו כאן זה באמת הסוגיה של מימון תכנית פיתוח שירותי בריאות לישובים הערבים.
ניהאיה דאוד: אנחנו היינו חלק מהתכנית הזאת ב-2018, כאשר משרד הבריאות יחד עם המשרד לשוויון חברתי יזמו תכנית לקידום בריאות האוכלוסייה הערבית ופיתוח שירותים, השתתפו כ-100 אנשי מקצוע ערבים ויהודים בתכנית הזאת.
ניהאיה דאוד: תכנית מאוד יפה אבל היא לא קיבלה מימון במסגרת תכנית 922, היא הגיעה לאוצר אבל לא קיבלה מימון.
ניהאיה דאוד: שנתיים היא מחכה למימון ועוד לא קיבלה מימון.
ניהאיה דאוד: אני חושבת שמימון התכנית הזאת מאוד יכול לעזור גם כן בצמצום תמותת התינוקות.
יוסף ג'בארין: מה הסכום שנדרש באותה תכנית שגובשה?
ניהאיה דאוד: התכנית לא תוקצבה עדיין אבל היא באמת נמצאת על השולחן של האוצר כדי לתקצב אותה יחד עם משרד הבריאות.
ניהאיה דאוד: היא לא הגיעה עדיין לתקצוב, לכן אני חושבת, אבל חסרים באמת מיליארדים.
ניהאיה דאוד: אני אתן דוגמה איך הקשר בין התכנית שאנחנו מדברים עליה לבין תמותת תינוקות.
ניהאיה דאוד: אנחנו יודעים שאחד הגורמים לתמותת תינוקות לדוגמה הוא דיכאון אחרי לידה אצל אימהות.
ניהאיה דאוד: לצערנו דיכאון אחרי לידה אצל אימהות ערביות הוא פי 2 ופי 3 בישובים, תלוי באיזה ישוב האמא גרה.
ניהאיה דאוד: זה לפי מחקרים שערכנו.
ניהאיה דאוד: אבל בעצם אם אנחנו לא מטפלים לדוגמה בדיכאון, אבל אין מספיק פסיכיאטרים שמטפלים בנשים ערביות שסובלות מדיכאון אחרי לידה, שיעור הפסיכיאטרים הערבים הוא רק 2%, שיעור הפסיכיאטרים הערבים שמטפלים בילדים הוא רק 0.5%.
ניהאיה דאוד: זאת אומרת שיש לנו פערים מאוד גדולים שיש להם השלכות על מצב הבריאות הפיזי והנפשי של האוכלוסייה הערבית וגם על תמותת תינוקות.
ניהאיה דאוד: דבר אחרון אני רוצה לציין שהוא נוגע לא רק לאוכלוסייה הערבית אלא לכלל האוכלוסייה בישראל, וזה חוק בריאות הציבור.
ניהאיה דאוד: אנחנו מנסים לקדם יחד עם איגוד רופאי בריאות הציבור ואנשי מקצוע מבריאות הציבור חוק בריאות הציבור שזה חוק שמדבר על חיזוק מערך שירותי בריאות הציבור בארץ, יש מחסור של כמעט 700 אחיות בבריאות הציבור בארץ, היום מאד קשה לשכנע אחיות לבוא לעבוד בישובים ערבים ובישובים נידחים, בטיפות חלב, וזה מחייב היערכות אחרת.
ניהאיה דאוד: אנחנו מדברים על מחסור בטיפות חלב, מחסור בציוד, זה משהו שצריך כן לחזק אותו, יש מחסור גם – ודובר פה על הסברה – כל הנושא של קידום בריאות נמצא תחת הסברה, יש מחסור מאוד גדול במקדמי בריאות ברמה הארצית.
ניהאיה דאוד: לכן אם מחזקים את חוק בריאות הציבור ובאמת החוק הזה כן עובר, וזה באמת אני חושבת שתפקיד חברי הכנסת לנסות לקדם חקיקה בתחום הזה, אני יכולה להעביר את כל החומרים בנושא, אני חושבת שזה גם ישפר את המצב בקשר לתמותת תינוקות בישובים הערביים.
ניהאיה דאוד: אמרתי חוק בריאות הציבור, הסטנדרטיזציה של שירותי הבריאות, דיברתי על מימון תכנית פיתוח שירותי בריאות בישובים הערבים והאחרון זה חיזוק המחקר בקשר לתמותת תינוקות.
ניהאיה דאוד: המחקר עד היום עסק בהאשמת הקורבן.
ניהאיה דאוד: הבעיה היא שאין מודעות ואין כל מה שדובר כאן, אבל הבעיה היא באמת בנישואי קרובים, לא רק שם, הבעיה הרבה יותר גדולה ומורכבת שנוגעת לתחומים רבים של חיי האישה ושל התינוק ושל העובר בעצם, שעוד לא נולד.
ניהאיה דאוד: תודה רבה.
יוסף ג'בארין: דברים מאוד חשובים וכמובן ההמלצות הללו שאתם הגעתם אליהן אחרי מחקר ארוך וייסודי יקבלו ביטוי בהמלצות הדיון היום.
יוסף ג'בארין: זה בוודאי.
יוסף ג'בארין: אנחנו נצטרך להמשיך לשתף פעולה עם התכנית שגובשה אז ב-2018, יכול להיות שעכשיו צריך להתאים אותה כדי שתוגש מחדש בשיתוף פעולה עם המשרד לשוויון חברתי כדי שתיכלל בתכנית החדשה.
יוסף ג'בארין: אני פתחתי את הדיון ואולי שמעת, שהשרה לשוויון חברתי התייחסה אתמול באופן מפורש לכך שנושא הבריאות לא נכלל וצריך עכשיו להכלל.
יוסף ג'בארין: זה חשוב ואנחנו נלווה את זה ביחד כמובן.
יוסף ג'בארין: תודה רבה לך ושוב ברכות ובהצלחה בעקבות קבלת הפרופסורה.
יוסף ג'בארין: משרד העבודה והרווחה בבקשה, אני יודע שהנושא אולי יותר במשרד הבריאות, אבל אין ספק שזה מתקשר גם לסוגיות של העובדות סוציאליות שבתחום, המעטפת שנשים בהריון ונשים יולדות מקבלות אז רצינו גם לשמוע את הפרספקטיבה של משרד העבודה והרווחה.
ורדה מלכה: שלום.
ורדה מלכה: אני נציגה מאגף למעונות יום לא מהתחום של עבודה סוציאלית.
ורדה מלכה: יכול להיות שרצית את ורד כרמון שהיא מתחום הרווחה.
ורדה מלכה: אנחנו מזרוע העבודה אבל בכל אופן כנציגת אגף מעונות היום אני יכולה לומר שאנחנו נמצאים בקשר עם כל הגורמים שמקדמים פעילות במגזר הערבי וגם בדגש על המגזר הבדואי, ועושים מאמצים לסייע ככל הניתן.
ורדה מלכה: העמדנו גם תקציבים לבניית מעונות יום בישובים הבדואים, נפתחו גם משפחתונים חדשים וכל מה שאנחנו יכולים לעשות ולקדם, אנחנו עושים זאת בברכה.
יוסף ג'בארין: אנחנו נשלים את דברייך בדבריה של אסתי מרקוביץ'.
אסתי מרקוביץ': בוקר טוב.
אסתי מרקוביץ': אני מברכת על הדיון בנושא החשוב והרגיש הזה שמחייב אכן פעולה.
אסתי מרקוביץ': אני מייצגת את משרד הרווחה, את המינהל לשירותים אישיים וחברתיים שאמון על כל התחום של טיפול במשפחות עם ילדים בעיקר ילדים במצבי סיכון.
אסתי מרקוביץ': המשרד שלנו פיתח בשנים האחרונות תחום חדש שלא עסק בו כל השנים וזה התחום של הטיפול במצבי אובדן ושכול.
אסתי מרקוביץ': משרד הרווחה אמון בעיקר על התחום הטיפולי במשפחות ובפרטים בשנים האחרונות יש לנו מפקח ארצי, מנהל תחום בנושא של הטיפול במצבי אובדן ושכול.
אסתי מרקוביץ': התחום עוסק נכון להיום בשלוש אוכלוסיות או בשלושה מצבים מרכזיים והם תאונות דרכים, רצח והתאבדויות.
אסתי מרקוביץ': אני מודה שאכן המשרד עדיין לא עוסק בתחום שבו אנחנו דנים היום, בתחום תמותת תינוקות, ובכלל מוות של ילדים, המשרד כמובן ישמח בעתיד בהתאם לתקציבים, זה עניין בהחלט תקציבי, לפתח גם את התחום החשוב הזה.
אסתי מרקוביץ': כיום מה שמפותח זה מרכזי סיוע לטיפול באבדן בשכול שפזורים כשמונה מרכזים כאלה, מרכזים מרחביים שעוסקים במתן טיפול לפרטים ולמשפחות, שוב, בשלושת הנושאים שהזכרתי.
אסתי מרקוביץ': ויש לנו גם פריסה ארצית רחבה של המרכזים לטיפול זוגי ומשפחתי שהצוותים המקצועיים שעובדים בתוך המרכזים הללו שהם בפריסה ארצית הרבה יותר רחבה עברו הכשרות בנושא של טיפול באבדן ושכול, כך שיש בהחלט התחלה של פריסה.
אסתי מרקוביץ': המרכזים עובדים גם בשפה העברית, אנשי המקצוע הם גם דוברי השפה העברית וגם השפה הערבית.
אסתי מרקוביץ': יש שני מרכזים שמיועדים לאוכלוסייה הערבית, אחד ממוקם בצפון בכפר קנא, מרכז נוסף במרכז בטירה, ששם המטפלים הם דוברי השפה העברית ויכולים להעניק טיפול למשפחות דוברות השפה הערבית.
יוסף ג'בארין: מה קורה בנגב?
יוסף ג'בארין: שם שיעור התמותה הוא גבוה במיוחד?
אסתי מרקוביץ': יש בדרום גם נדמה לי שניים או שלושה מרכזים לטיפול, הם נותנים מענה לכלל האוכלוסייה, גם לאוכלוסייה הערבית וגם האוכלוסייה היהודית.
אסתי מרקוביץ': אין משהו ייחודי לאוכלוסייה הערבית או האוכלוסייה שבנגב, אבל במסגרת התחנות לטיפול משפחתי שהן בפריסה יותר גדולה בהחלט ניתן לקבל מענה טיפולי למשפחות.
יוסף ג'בארין: בנגב יש אנשי מקצוע דוברי השפה הערבית שיכולים להנגיש את השירות?
אסתי מרקוביץ': יש גם מרכזים לטיפול זוגי ומשפחתי, אני לא יודעת בדיוק איפה הם ממוקמים, זה לא התחום שלי ואני נציגה רק בדיון הזה.
אסתי מרקוביץ': המפקח הרלוונטי לא יכל להשתתף היום בדיון אבל בהחלט אפשר להשלים את המידע ולברר.
אסתי מרקוביץ': יש שיתוף פעולה של המשרד גם עם המשטרה ועם משרד המשפטים, קופות החולים, בתי חולים, בהיבט של reaching out , המרכזים האלה נותנים מענה טיפולי אבל גם יוזמים ופונים למשפחות שיש מידע עליהן שעברו חוויה של טראומה מסוג זה או אחר בתחומים שדיברתי.
יוסף ג'בארין: המשרד שלכם נכנס לתמונה כשיש מקרים של דיווח על מקרי דיכאון אחרי לידה?
יוסף ג'בארין: זה משהו שאתם עוסקים בו?
אסתי מרקוביץ': לא כנושא, אבל בהחלט ברמת הטיפול של המחלקות לשירותים חברתיים, משפחות שמטופלות ובמסגרת הטיפול ישנם מצבים כאלה אז בהחלט ניתן המענה והסעד הטיפולי הנפשי שנדרש.
אסתי מרקוביץ': - - - משפחות שמטופלות ואם יש פניה חיצונית מגורמים, משירותי הבריאות, קופות חולים, בתי חולים - - -
יוסף ג'בארין: אבל אם השירותים שלכם זה דרך הרשויות המקומיות אז בכפרים הלא מוכרים כנראה שלא מגיעים אליהם.
אסתי מרקוביץ': במסגרת הטיפול של המחלקות לשירותים חברתיים באזור הנגב, בהחלט ניתן לתת מענה אבל שוב, אין מענה ייעודי ייחודי לנושא הזה, אין פיתוח, צריך תקציבים נוספים שאפשר יהיה בכל התחום שלנו של טיפול באבדן ושכול בהחלט נשמח להרחיב את המענים.
סעיד אלחרומי: האם המספר הנוראי הזה של תמותת ילדים בכפרים הלא מוכרים לא מדליק נורה אדומה בסוגיה הזאת?
סעיד אלחרומי: אני חושב שזה לא דבר שאפשר לעבור עליו לסדר היום.
אסתי מרקוביץ': לגמרי ראוי בעיני ובעיני משרדנו לתת מענה טיפולי לאוכלוסייה הזאת, ובוודאי ההיקפים באמת מדברים בעד עצמם, אבל בהחלט שוב, הנושא התקציבי עולה כאן על הפרק, השירות שניתן על ידי המשרד יוכל להתרחב לתחום הזה ולנושא הזה אם יהיו תקציבים - - -חקיקה.
יוסף ג'בארין: הערתו של ח"כ אלחרומי באמת הייתה חשובה כי כאשר המשרד נתקל בנתון שצריך להאיר נורה אדומה, זה בטח מחייב התייחסות ממוקדת ספציפית ייחודית מגורמי המשרד, אני מקווה שהדברים נופלים על אוזן קשבת בנושא.
אסתי מרקוביץ': בהחלט.
אסתי מרקוביץ': אני אעביר את הנושא.
יוסף ג'בארין: אני רוצה להמשיך לשמוע אנשי מקצוע ומי שעוקב גם אחרי הסוגיה הזאת, ד"ר חסאן ג'סאר שהוא גם חבר בפורום של אנשי המקצוע.
יוסף ג'בארין: תודה שאתה איתנו, שמעת גם את הדיון הקודם אז נשמח להתייחסות שלך.
יוסף ג'בארין: הנתונים אולי עכשיו יותר ברורים, נשמח אולי למקד את הערותיך גם בביקורת והמלצות.
חסאן ג'סאר: אמרו הרבה דברים.
חסאן ג'סאר: אני רופא ילדים ורופא פגים וגם חבר בפורום שהקים ח"כ סמי אבו שחאדה, אני מודה לו על הנושא החשוב ודיברנו על תמותת ילודים, אנחנו מדברים על ילודים והתמקדנו בבעיות גנטיות, מחלות גנטיות והמחקר שלהן.
חסאן ג'סאר: כשאנחנו מדברים על תמותת ילודים זה עד גיל 28 יום, גם יש במגזר הערבי יותר תמותת תינוקות שזה עד גיל שנה, יש לנו יותר פגות, יש לנו יותר תחלואה, על כל ילד שבעצם גם המומחיות שלי כרופא ילודים אנחנו רואים תמותה בחדר תינוקות או כמה ימים אחרי, על כל ילד כזה יש עוד כמה ילדים שחיו אבל חיו עם פיגור, בעיות התפתחותיות, אז הבעיה יותר קשה, יש יותר תאונות בבית אצל ילדים ערבים ורואים טיפול נמרץ ילדים ברמב"ם או באר שבע שמלאים בילדים ערבים, אז יש לנו כאן בעיה גדולה שהיא בעיה רב מערכתית.
חסאן ג'סאר: כפי שידוע לכולם, התחלואה ותמותת ילודים - - - להוריד, זה קשור במהלך ההריון, לפני ההריון, אנחנו מדברים על האמא, על בריאות האמא, על מהלך ההריון, מעקב הריון וכאן הזכירו דברים על החשיבות של טיפות חלב.