GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אביעד שוורץ: כל שאר המענקים לא תלויים באישור הראשוני, רק המענק מהרשות לעסקים קטנים שנועד לתקופה שבה פתיחת מעונות היום הייתה בצורה שונה מהרגיל באופן מהותי.
אביעד שוורץ: היה שם את כל ההגבלה על מספר הילדים, זו תקופה שעלתה לכדי שבוע ימים.
אביעד שוורץ: למקרה זה נועד המענק שהוא דרך הסוכנות לעסקים קטנים.
אביעד שוורץ: כל המענקים על סגירה של מעון הם בעצם מענקים שקיימים: מענק הוצאות קבועות, מעונות יום זכאיים, מענק סוציאלי במקרה של עצמאיים, הקלות בארנונה.
אביעד שוורץ: כל הדברים האלה הם זכאים בלי שום קשר לאישור הראשוני.
יפעת שאשא ביטון: אז למה שם החרגתם?
יפעת שאשא ביטון: גם דיברו איתנו על הבעיה של ניצול חלקי מאוד של התקציב זה כמו במשל השועל והחסידה – מביאים את האוכל ולא יכולים לאכול.
אביעד שוורץ: כל מעון שהגיש זכאי לפי הכללים שנקבעו יחד עם המעונות הפרטיים והם מכירים אותם.
אביעד שוורץ: זה לא שמעון קיבל רק חלקים מהסכום.
אביעד שוורץ: לפי ההגשות של הבקשות זה מה שניתן, היו הערכות שונות לגבי גובה הסכום שישולם בסופו של דבר, אנחנו כל הזמן עושים הערכות כאלה, קשה לחזות את כל הדברים כי אין לנו מידע אמין לגבי מעונות יום פרטיים.
אביעד שוורץ: לא יהיה לנו קל להגיד כמה מעונות פרטיים יקבלו לעומת מעונות בעלי סמל ששם אנחנו מכירים את המערכת לגמרי, יודעים בדיוק כמה מעונות יש.
אביעד שוורץ: פה המצב הוא בערפל מבחינת הנתונים.
יוסף ג'בארין: יש גם בעיה של כוח אדם.
יוסף ג'בארין: לא מספיקים במשרד הרווחה לטפל בכל הבקשות הללו, אפילו לאשר שהם הגישו את כל המסמכים – זה כשלעצמו מעכב.
אביעד שוורץ: לא מכיר את זה, אשמח לשמוע התייחסות של משרד העבודה.
יפעת שאשא ביטון: אביעד, אם משרד העבודה יאשר שכל מי שהגיש בקשה לאישור ראשוני יוכל לקבל את הפיצוי אנחנו נוכל לראות את הסיפור הזה כסגור?
אביעד שוורץ: כדאי לוודא שאין בעיה משמעותית.
אביעד שוורץ: צריך לוודא שהוא ממלא את כל הפרטים בבקשה.
יפעת שאשא ביטון: אף אחד לא מגיש בקשה בלי למלא את כל הפרטים.
אביעד שוורץ: נניח שהוא כותב רק כמה משפטים ואז אין לי מספיק פרטים בשביל רישום פלילי של המטפלות.
אביעד שוורץ: הדברים הבסיסיים צריך שיהיה - - -
יפעת שאשא ביטון: מה זה קשור לרישום פלילי?
יפעת שאשא ביטון: אתם צריכים לתת את הפיצוי ומשרד העבודה צריך לתת את הרישום הפלילי.
יפעת שאשא ביטון: למה אתם מערבבים את הסמכויות.
אביעד שוורץ: אני רוצה לוודא שההגשה מאפשרת את כל הדברים האלה.
אביעד שוורץ: אם כן, מבחינתנו אין בעיה.
אביעד שוורץ: לכן אמרתי מראש שסטטוס של ממתין לאישור האגף זה מספיק.
אביעד שוורץ: אפשר לשאול גם את הסוכנות לעסקים קטנים.
יפעת שאשא ביטון: אנחנו תכף נסגור את זה עם משרד העבודה.
יפעת שאשא ביטון: הנושא של פיצוי בגין שכר לימוד, הרי ההורים לא ישלמו עכשיו.
יפעת שאשא ביטון: קרן איוס הסבירה שכל מה שניתן זה ל-30 ימים וביום שבת אנחנו כבר מגיעים ל-30 ימים.
יפעת שאשא ביטון: מה קורה עם זה, מי משלם את שכר הלימוד של ההורים.
אביעד שוורץ: יש הסדר עם משרד המשפטים לגבי תשלומי הורים.
אביעד שוורץ: משרד המשפטים פרסם מתווה שבו הוא מציע איך לעשות את החלוקה שתלויה במספר הימים שבהם המעון סגור, חלוקה שקובעת מה הסכום שההורים ישלמו.
אביעד שוורץ: גם למעון נחסכות הרבה עלויות, בפרט כאשר העובדים נמצאים בחל"ת.
אביעד שוורץ: ברגע שזה קורה אז העלויות יורדות.
אביעד שוורץ: המדינה נותנת פיצויים מקבילים על הדברים הללו שתלויים באחוז הפגיעה.
אביעד שוורץ: הכול פה הוא תלוי אחוזים ורשות המסים עושה זאת באופן רוחבי.
אביעד שוורץ: אם מעון היום יספוג פגיעה של 70% הוא יקבל פיצוי בהתאם.
יפעת שאשא ביטון: היה ואנחנו עוברים את ה-30 יום, האם תהיה הארכה אוטומטית או שאתה עוזר לנו ללחוץ על זה שביום ראשון תם הטקס ומעונות היום נפתחים.
אביעד שוורץ: אנחנו רוצים ולוחצים שביום ראשון יחזרו לפעילות.
יפעת שאשא ביטון: מה לגבי הצהרונים והמשפחתונים.
אביעד שוורץ: כמו כל מקום רגיל, המתווה המיוחד למעונות היום שניתן בפעם הקודמת היה עקב מגבלות.
אביעד שוורץ: פה המשפחתונים הם מתחת לתחום הזה.
אביעד שוורץ: ברגע שהפעילות תתאפשר, בגלל שהם נמצאים בפחות מעשרה ילדים, הם יוכלו לחזור ישר לפעילות מליאה והם זכאים - - -
יפעת שאשא ביטון: אביעד, זה לא נכון, אני אומר לך למה: היום מותר בחלל סגור עד עשרה אנשים אם זה משפחה אורגנית.
יפעת שאשא ביטון: אני למשל לא יכולה להכניס חברים של הבת שלי הביתה, למשל.
יפעת שאשא ביטון: גם אם זה רק היא ועוד שני חברים.
יפעת שאשא ביטון: זה לא באמת תלוי כרגע במספר הילדים.
יפעת שאשא ביטון: אם ישחררו את המגבלות האלה אז משפחתונים יוכלו אולי - - -
אביעד שוורץ: בהנחה שישוחררו המגבלות.
אביעד שוורץ: המתווה המיוחד למעונות היום נובע עקב מספר הילדים היותר גדול ומגבלות שהוטלו על מספר הילדים, שלא היו רלוונטיות למשפחתונים.
אביעד שוורץ: בעלות משפחתונים יכולות לקבל את המענק מרשות המסים כמו כולם, אין פה פער.
יפעת שאשא ביטון: מה לגבי הצהרונים, שם זה יותר מעשרה ילדים.
אביעד שוורץ: איני מכיר את הסוגיה הזו.
אביעד שוורץ: זו מערכת נפרדת ממעונות היום.
אביעד שוורץ: אולי יש לבדוק מול משרד החינוך שמפעיל אותם.
יפעת שאשא ביטון: אז בוא נסכם כך מול חגי פורגס.
יפעת שאשא ביטון: חגי, מקובל עליך - - -
חגי פורגס: שמעתי את דבריו של אביעד ואת שאלתך.
חגי פורגס: שוב, אביעד גם דיבר על זה, אני יכול להגיד לכם מה התהליך, בסוף זה ניהול סיכונים של מנגנון הפיצויים.
חגי פורגס: התהליך הוא שמעון מגיש בקשה, אנחנו עושים בדיקה של הרישום הפלילי.
חגי פורגס: מגיש הבקשה מצהיר כל מיני הצהרות שקשורות בהכשרות שונות וכשהוא מסיים את זה אנחנו עושים את בדיקת הרישום הפלילי.
חגי פורגס: אם הוא לא עשה הכשרה של עזרה ראשונה אז הוא לא יכול בכלל להגיד את הבקשה וכפתור ה-SEND צבוע באפור.
יפעת שאשא ביטון: מה זה קשור לפיצוי?
חגי פורגס: יכול להיות שיש חשש, זה ניהול סיכונים תקציבי של מי שמפעיל את המנגנון – משרד האוצר והסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים.
יפעת שאשא ביטון: חגי, חסרה לכם עבודה שאתם מתעסקים במנגנון פיצוי שלהם?
יפעת שאשא ביטון: הוא מתערב ברישום הפלילי, אתה מתערב במנגנון הפיצוי שלהם.
יפעת שאשא ביטון: נתנו שם כסף, אני שואלת עניינית: מפעיל מגיש בקשה לאישור ראשוני, הוא מגיש את כל הפרטים ומצהיר את כל ההצהרות.
יפעת שאשא ביטון: מה הבעיה שברגע שהוא מקבל אישור שהבקשה שלו נקלטה במערכת ועוד לא נבדקה – הוא יוכל לקבל את הפיצוי?
יפעת שאשא ביטון: אם מישהו יצהיר הצהרות שווא אז שזה יהיה פלילי ותקנסו אותו, אני לא יודעת, תמצאו דרך.
יפעת שאשא ביטון: לא יכול להיות שכל-כך הרבה אנשים שקורסים היום, ואתה יודע טוב כמוני שאם אנחנו נאבד את המסגרות האלה לא יהיו לנו מסגרות, אנחנו בחוסר גם כך.
יפעת שאשא ביטון: איך אנחנו - - -
יוסף ג'בארין: חגי, הנתונים מדברים בעד עצמם.
יוסף ג'בארין: אם הוקצו 200 מיליון ונוצלו רק 30 מיליון מתוכם, זה אומר הרבה על חוסר היעילות של המערכת.
חגי פורגס: אני חוזר ואומר: כשמנגנון הפיצוי למסגרות הפרטיות גובש בפעם הקודמת, היה שיח בין האוצר והסוכנות לעסקים קטנים כמפעילי המנגנון וביננו לגבי התהליך להגשת אישור ראשוני.
חגי פורגס: נתנו להם את המידע והם החליטו בסוף על פי מנגנון ניהול סיכונים של נותני השיפוי.
חגי פורגס: אם שואלים אותי כאזרח, אם מישהו מצהיר שהוא מפעיל מעון ומצרף רשימת ת.ז של המטפלות, סביר להניח שיש שם מעון ולא דוכן פלאפל.
יפעת שאשא ביטון: זה לא מה שאמרנו.
יפעת שאשא ביטון: אמרנו שאדם שעושה את התהליך מולכם ומכניס את כל ההצהרות, מקבל אישור שהחומר נקלט ואז מאותו רגע הוא יכול לקבל את הפיצוי.
יפעת שאשא ביטון: בתחושה שלי יצרו מנגנון שיגרום לכמה שפחות אנשים לקבל את הפיצוי.
חגי פורגס: מי שמחליט מהם תנאי הסף לקבלת הפיצוי זה לא האגף למעונות יום.
חגי פורגס: אנחנו מספקים למשרד האוצר ולסוכנות לעסקים קטנים את המידע לגבי מי הגיש, באיזה סטטוס הבקשה, ההחלטה בסוף היא - - -
יפעת שאשא ביטון: אז מי אחראי?
יפעת שאשא ביטון: בסוף בעלי המעונות לא מקבלים את הכסף.
חגי פורגס: היה שיח עם משרד האוצר בנושא זה בפעם הקודמת.
חגי פורגס: אנחנו יכולים לתת את כל המידע, התהליך והסיכונים.
חגי פורגס: בסוף ההחלטה למי לתת פיצוי, מהם תנאי הסף, ואם עושים את זה בפעימות או לא, ומה תהיינה הסנקציות – היא לא החלטה שלנו.
יפעת שאשא ביטון: תודה רבה על התשובה, אני חושבת שזה עוזר לנו מספיק.
יפעת שאשא ביטון: אני רוצה לדבר שוב עם אביעד.
יפעת שאשא ביטון: אביעד, שמעת את חגי, הוא אמר שאתם מחליטים.
יפעת שאשא ביטון: מבחינתי אם אתם ממשיכים לכדרר את זה אז אתם עושים הכול כדי שכמה שפחות אנשים יוכלו להיכנס תחת מטריית הפיצוי.
יפעת שאשא ביטון: אני בטוח שלא לזה אתם מתכוונים.
יפעת שאשא ביטון: אני שומעת את ההצהרות שלכם ויודעת כמה שאתם עובדים קשה, בסוף, אנחנו רוצים שאנשים לא יקרסו כאן.
יפעת שאשא ביטון: בטח לא בתחום חיוני שאנחנו נשלם בגינו מחיר עוד הרבה קדימה.
יפעת שאשא ביטון: אני מבקשת מאוד שברגע שיש לכם עדכון על כך שמפעיל מסוים מגיש בקשה לאישור ראשוני – משם הוא יהיה זכאי לפיצוי.
יפעת שאשא ביטון: אם מישהו הגיש בקשה פיקטיבית, מבחינתי תתבעו אותו.
יפעת שאשא ביטון: אני מבינה שגם מתוקף ההצהרה הוא מתחייב לדיווח אמת.
יפעת שאשא ביטון: אבל שלא יהיה מצב שאתם מממשים כל כך מעט מהתקציב בגלל שאתם לא מאפשרים לאנשים לקבל את הכסף שלהם.
יפעת שאשא ביטון: מבחינתי הנקודה הזו סגורה, מבחינתי זה חונה אצלכם.
יפעת שאשא ביטון: הנושא של הגשת אישור ראשוני יזכה באופן מידי מבחינת הפיצוי.
יפעת שאשא ביטון: אנחנו מבקשים שגם הנושא של הצהרונים יטופל, אמרת שתיתן לנו תשובה בהמשך כי לא הגעתם לזה ולא ידעתם שזה יהיה בדיון.
יפעת שאשא ביטון: אנחנו מבקשים שתפעלו לכך שהנושא של מעונות היום יהיה מפעל חיוני.
יפעת שאשא ביטון: כמו שעשינו בבנייה ובתחומים נוספים.
יפעת שאשא ביטון: גם זה יוגדר כמפעל חיוני וזה יפתור הרבה מאוד בעיות בעתיד.
אביעד שוורץ: בסדר גמור.
יפעת שאשא ביטון: הפרופסור חגי לוין, בבקשה.
חגי לוין: גם בסוגית המקרו וגם בסוגיה שעכשיו דנתם בה עולה בעצם השאלה מהי ברירת המחדל.
חגי לוין: ברירת המחדל היא שזכותו של ילד לחינוך ולכן צריך לפתוח מיד וכל יום שעובר הוא אסון.
חגי לוין: יש לפתוח ולהקפיד על כל הכללים למניעת הדבקה.
חגי לוין: אותו דבר בסוגיה האחרונה שדנתם בה, קודם לשלם ואז לראות איפה יש חריגים שלא זכאים.
חגי לוין: ברירת המחדל צריכה להיות לטובת הציבור.
חגי לוין: עומד בפניכם נייר עמדה מפורט שלנו שמסביר למה צריך "חנוך לנער על פי דרכו" גם בתקופת קורונה, תודה.
יפעת שאשא ביטון: תודה לחגי לוין.
יפעת שאשא ביטון: כבוד היושב-ראש, ברשותך אסכם.
יפעת שאשא ביטון: הוועדה דורשת פתיחה מידית של המערכת לגיל הרך, לידה–3 ו-3–5.
יפעת שאשא ביטון: אנחנו ראינו ושמענו כאן שהנזק רב ועולה על התועלת במניעת התחלואה.
יפעת שאשא ביטון: לכן, אנחנו מבקשים פתיחה זו.
יפעת שאשא ביטון: אנחנו מבקשים שהמערכת לגיל הרך תוגדר כמפעל חיוני בהמשך, אנחנו רוצים שהממשלה תכריז מידי כי אי-אפשר כל הזמן להמשיך עם הדפוס הזה של המתנה לרגע האחרון ובסוף להחליט על מה שכולנו ידענו שצריך לעשות.
יפעת שאשא ביטון: גם המערכות צריכות להתארגן וגם ההורים.
יפעת שאשא ביטון: אנחנו מבקשים שכל סוגית הפיצוי, כפי שמניתי בפני נציג האוצר, תטופל.
יפעת שאשא ביטון: אנחנו ממליצים על בדיקות סקר, בעיקר לצוותים במעונות היום ובגני הילדים כפי שעושים במסגרות לגיל השלישי.
יפעת שאשא ביטון: כל זה כדי לבלום את התחלואה כמה שיותר מוקדם במקרה של התפרצות.
יפעת שאשא ביטון: אם יש רעיונות נוספים לצוותים המקצועיים איך לעשות זאת בצורה בטוחה ויעילה אז אנחנו כמובן נשמח לשמוע.
יפעת שאשא ביטון: המסקנה היא אחת: המערכת לגיל הרך צריכה להיפתח באופן מידי.
יוסף ג'בארין: אני אוסיף ששוב בדיון הזה לא הוכחה בפנינו שום תשתית עובדתית לגבי נתוני תחלואה שהיו מצדיקים באמת החלטה עניינית על סגירת המסגרות מלידה עד שלוש.
יוסף ג'בארין: זה רק מחזק את הדרישה שלנו שהמסגרות הללו יוגדרו כמסגרות חיוניות.
יוסף ג'בארין: אני מקווה של נזדקק לעוד סגר אבל בכל החלטה בעתיד יוחרגו המסגרות הללו.
יוסף ג'בארין: אנחנו מאוד מודאגים מהיעדר פיצוי ראוי והסחבת שננקטת בעניין הזה.
יוסף ג'בארין: צריך לתת מענה באופן מידי ולאפשר גם תקופת הסתגלות לילדים ולצוותים עם החזרה בפעם השנייה, לפי כל ההמלצות הרפואיות והפסיכולוגיות שקיבלנו מאנשי המקצוע.
יוסף ג'בארין: תודה רבה, הישיבה נעולה.
יוסף ג'בארין: בוקר טוב לכולם, סבאח אלחיר.
יוסף ג'בארין: היום יום רביעי, 23 בספטמבר, דיון מעקב בנושא של מחשב לכל ילד – אמצעי קצה ותשתיות אינטרנט, כאשר אנחנו חודש בתוך שנת הלימודים ויותר מחצי שנה בתוך המשבר הקשה הזה.
יוסף ג'בארין: בסוף יולי קיימה הוועדה דיון, שבו עלה באופן ברור – גם לפי הנתונים של משרד החינוך ומשרד האוצר – הצורך החיוני לספק אמצעי קצה ליותר מ-144,000 ילדים.
יוסף ג'בארין: זה היה בסוף יולי, כאשר לקראת הדיון הזה אנחנו נחשפים לנתונים מדאיגים לגבי המצב בשטח.
יוסף ג'בארין: גם לפי התכנית שפרסם משרד החינוך אז והוצגה גם כאן, נטען כי קיים יעד לספק 50% מאמצעי הקצה לאותם תלמידים שנזקקים לאמצעי הקצה עד ינואר 2021.
יוסף ג'בארין: האמת היא שגם היעד עצמו, שזה 50%, עדיין יעד לא טוב ולא מספיק, יחסית נמוך, וכפי שנראה היום בדיון, כנראה צריך לוודא האם אכן עומדים בו ומה המצב בשטח.
יוסף ג'בארין: אני סיירתי בנגב לפני כשבוע יחד עם ועדת החינוך, התרבות והספורט.
יוסף ג'בארין: היה גם חברי חבר הכנסת סעיד אלחרומי.
יוסף ג'בארין: ביקרנו בכפרים הבלתי מוכרים.
יוסף ג'בארין: שם שמענו ממנהלי בתי הספר, ש-70% מהתלמידים אינם יכולים לקיים למידה מרחוק.
יוסף ג'בארין: זה הוא נתון, כמובן, בלתי נתפס שגם לא יכול להתקבל על הדעת.
יוסף ג'בארין: לקראת הדיון הזה קיבלנו נתונים מוועדת המעקב לענייני החינוך הערבי לגבי ההתפתחות בשטח, כמעט חודש מאז פתיחת שנת הלימודים.
יוסף ג'בארין: תיכף נאפשר ליו"ר הוועדה להציג את דבריו, אבל לפי הנתונים אני רואה שקיים מחסור רב, וגם אחרי מימוש התכנית של משרד החינוך, עדיין יהיה מחסור שלא יאפשר למרבית התלמידים שאין להם אמצעי קצה ללמוד.
יוסף ג'בארין: אני נותן את הדוגמה למשל של העיר רהט.
יוסף ג'בארין: ברהט חסרים כ-17,000 מחשבים.
יוסף ג'בארין: לפי הקול הקורא מוועדת המעקב, הם אמורים לקבל רק כ-1,000 מחשבים.
יוסף ג'בארין: 17,000 מחשבים חסרים כדי להשלים את הלמידה מרחוק, אבל לפי הקול הקורא יקבלו רק כ-1,000, ויש גם עוד דוגמאות.
יוסף ג'בארין: אני חושב שהמצב מאוד בעייתי – לא רק שהוא מקשה, הוא לא מאפשר למידה מרחוק, כאשר אנחנו יותר משישה חודשים בתוך המשבר הזה.
יוסף ג'בארין: אני לא רוצה לחזור על נתונים שהוצגו בדיון הקודם בסוף יולי, אבל רק אסבר את האוזן שהכלכלן הראשי דיבר על כך שלכל תלמיד בעשירון העליון יש בממוצע שני מחשבים במשקי הבית.
יוסף ג'בארין: לעומת זאת רק לרבע מהתלמידים בעשירון התחתון יש מחשב אחד במשק הבית.
יוסף ג'בארין: זה הוא פער של יותר מפי 10 בין העשירון העליון לעשירון התחתון מבחינת כמות המחשבים לתלמיד.
יוסף ג'בארין: אין ספק שזה ממחיש את הקושי ביישום הלמידה מרחוק, בהתחשב בכך שתלמידים שמגיעים מהעשירונים הנמוכים מהווים יותר מחמישית מסך התלמידים במערכת החינוך.
יוסף ג'בארין: יש עוד הרבה שאלות ותהיות.
יוסף ג'בארין: אני רוצה כמובן לאפשר לחבריי להתבטא בנושא הזה.
יוסף ג'בארין: נשמע מהשטח גם נתונים וגם קשיים, וכמובן נרצה לשמוע ממשרדי הממשלה – ממשרד החינוך, ממשרד התקשורת, משרד העבודה והרווחה, מרכז השלטון המקומי – את ההתייחסות שלהם וגם את העדכונים שלהם.
יוסף ג'בארין: יפתח חברי חבר הכנסת סעיד אלחרומי, בבקשה.
סעיד אלחרומי: אני חייב לציין לטובה את הסיור שערכנו יחד ועדת החינוך והוועדה לזכויות הילד בראשותך ובראשותו של חבר הכנסת רם שפע.
סעיד אלחרומי: ראינו במו עינינו את המצוקה.
סעיד אלחרומי: ראינו את בתי הספר שנמצאים בתל ערד ובוואדי אל נעם, בית ספר אל-עזאזמה.
סעיד אלחרומי: ראינו את הצפיפות הנוראית ואת השטח, גם את הפריסה של התלמידים בכפרים הלא-מוכרים.
סעיד אלחרומי: בישיבה האחרונה שהתקיימה בוועדה הזאת לפני תחילת שנת הלימודים התרענו ואמרנו שאוטוטו מתחילה שנת הלימודים.
סעיד אלחרומי: אף אחד לא תיאר לעצמו שיהיה סגר ושמערכת החינוך תושבת.
סעיד אלחרומי: אמרנו בזמנו שצריך להתכונן למצב הזה.
סעיד אלחרומי: אכן הציפיות התגשמו, שבתי הספר ייסגרו והלמידה תחזור להיות למידה מרחוק.
סעיד אלחרומי: משרד החינוך הציג מתווה שבעשירון התחתון במצב סוציו-אקונומי אחד, יש מחשב לכל שישה ילדים.
סעיד אלחרומי: אמרנו שזה לא מספיק, אבל בואו נראה איך זה יתקדם, אם יש משהו בשטח או לא.
יוסף ג'בארין: לפי הנתונים, לפחות ברהט, היחס אפילו הרבה יותר גדול.
סעיד אלחרומי: בדיוק, מה אנחנו אומרים?
סעיד אלחרומי: א.
סעיד אלחרומי: מה סופק באמת בפועל?
סעיד אלחרומי: מה הגיע לבתי הספר ולתלמידים לפי המתווה של משרד החינוך?
סעיד אלחרומי: הרי התקציב אושר והרכבת אמורה כבר לצאת מהתחנה ולהתחיל לספק אמצעי קצה ומחשבים לתלמידים.
סעיד אלחרומי: ברצוננו לדעת כמה מחשבים סופקו ואיפה סופקו המחשבים.
סעיד אלחרומי: ידוע שאלה שנמצאים בכפרים הלא מוכרים הם במצב הכי קשה.
סעיד אלחרומי: אדוני היושב-ראש הזכיר שרק 30% בנגב ביצעו למידה מרחוק בפועל בגל הראשון של הקורונה.
סעיד אלחרומי: השאלה איפה אנחנו עומדים עכשיו.
סעיד אלחרומי: ב.
סעיד אלחרומי: מה הלו"ז?
סעיד אלחרומי: הרי תקציב יש, קול קורא ונתונים יש, הכול מוכן, מה הלו"ז?
סעיד אלחרומי: האם אנחנו צריכים לחכות לתחילת השנה הבאה?
סעיד אלחרומי: הקורונה כבר תיגמר.
סעיד אלחרומי: אנחנו מצפים ומקווים שכבר יהיה חיסון ונחזור ללמידה רגילה.
סעיד אלחרומי: אבל אם אנחנו לא עושים את זה בחודש, חודש וחצי הקרובים ומסיימים את המשימה הזאת, אנחנו מפגרים המון וצריכים לתת את הדעת על הנושא הזה.
סעיד אלחרומי: אדוני היושב-ראש, נשמח לקבל נתונים עדכניים.
יוסף ג'בארין: אני רק אוסיף שלגבי הנגב הייתה עתירה, שדרשה פתרון ליותר מ-50,000 תלמידים, בעיקר בכפרים הלא-מוכרים בנגב.
יוסף ג'בארין: בתחילת יוני הייתה חזרה ללימודים, אז לא היה דיון בעתירה.
יוסף ג'בארין: לא היה דיון בעתירה, אבל הקושי והבעיה עדיין קיימים ובינתיים גם יש סגר שני, שמחייב כמובן פתרון של הסוגיה הזאת.
אימאן ח'טיב יאסין: אין ספק שזה דיון חשוב ברמה מאוד גבוהה ונחוצה.
אימאן ח'טיב יאסין: מה שמפתיע ולא מפתיע, ההתנהלות של המשרדים הרלוונטיים בסוגיה הזאת.
אימאן ח'טיב יאסין: בגל הראשון כולם היו מופתעים, לא התכוננו לקורונה, לא ידעו שיש כזה דבר בעולם, קורונה, וזה נכון.
אימאן ח'טיב יאסין: אבל כל הבעיות כבר ידועות.
אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו מדברים על זה כבר חודשים.
אימאן ח'טיב יאסין: הייתה חופשה של חודשיים.
אימאן ח'טיב יאסין: זה היה הזמן הכי טוב להתארגן ולתת את המענים, אבל אין מה שאנחנו רואים זה שאין מענה עד עכשיו.
אימאן ח'טיב יאסין: לכן חברי סעיד, הסוגיה של הזמן היא סוגיה קריטית.
אימאן ח'טיב יאסין: אותם תלמידים עלולים שוב לאבד שנה, ואנחנו עוד נראה את התוצאות של השנה שחלפה, והשנה יהיה עוד יותר.
אימאן ח'טיב יאסין: המדיניות מוסיפה פערים על פערים קיימים במכוון.
אימאן ח'טיב יאסין: בעיניי זה דבר מובנה, שאין מישהו שמתאמץ שם למעלה, כשהוא יושב על הברז ויכול לתת את המענה והוא לא נותן את המענה.
אימאן ח'טיב יאסין: אין סיבה אחרת בעיניי.
אימאן ח'טיב יאסין: לא יכולים להגיד כל הזמן: לא ידענו ולא שמענו, כי כבר ידענו וכבר שמענו וכבר רואים את התוצאות.
אימאן ח'טיב יאסין: בנוסף למחשבים שזה הכלי דרכו התלמידים צריכים ללמוד, יש עוד סוגיה יותר בוערת מזה, שאין תשתית.
אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו לא רק מדברים על הדרום.
אימאן ח'טיב יאסין: נכון, הדרום הוא הקצה המוחלט, הזועק, הבוער שאומר דרשני.
אימאן ח'טיב יאסין: אבל כולנו יודעים שיש בעיות של תשתיות ברוב היישובים הערביים.
אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו יכולים לדבר על ישובים, שהם יחסית יישובים מרכזיים ויישובים של 20,000 נפשות, ועדיין התשתית רעועה.
אימאן ח'טיב יאסין: לא רק זה, התושבים משלמים עבור שירות אינטרנטי ראוי, שיאפשר להם גם למידה וחיים נורמליים – ומה לעשות, היום הכול מתנהל דרך האינטרנט, גם עובדים דרך אינטרנט מהבית וגם לומדים דרך האינטרנט מהבית, וגם מגישים מבחנים מקוונים מהבית.
אימאן ח'טיב יאסין: הגיע הזמן שאנחנו לא רק נשאל את השאלות, הגיע הזמן לקבל תשובות.
אימאן ח'טיב יאסין: אני חושבת שמכאן צריכה לצאת דרישה ברורה לכל הגופים הרלוונטיים– משרד החינוך, האחראי על התקציבים שצריך לתת פתרון לנושא הזה, וגם ממשרד הכלכלה בנושא של התשתיות.
אימאן ח'טיב יאסין: תודה.
יוסף ג'בארין: את השתתפת גם בדיונים הקודמים שהיו כאן ובוועדת החינוך בנושא הזה.
תמר זנדברג: אנחנו היום ב-23 בספטמבר.
תמר זנדברג: באחד בספטמבר, 30, 29 באוגוסט, מכל מקום הייתה אך ורק זמירה אחת: מערכת החינוך תיפתח כסדרה.
תמר זנדברג: תיפתח סדרה.
תמר זנדברג: שום PLAN B, מה שנקרא, שום אפשרות ביניים.
תמר זנדברג: למרות שהתחלואה כבר עלתה ועלתה, נאמר שמערכת החינוך תיפתח כסדרה.
תמר זנדברג: ואכן מערכת החינוך נפתחה כסדרה, ללא שום הכנה וללא שום התכוננות למה יקרה במצב שקרה בדיוק שבועיים אחרי.
יוסף ג'בארין: למרות שגם כסדרה כלל גם לימודים מרחוק.
תמר זנדברג: נכון, אתה צודק.
אימאן ח'טיב יאסין: זו הנורמה שלנו.
תמר זנדברג: נכון, והאמירה בת ה-25 שנים לפחות לדעתי "מחשב לכל ילד", שנשמעה כאילו אומת ההייטק הולכת לפרוץ כל רגע, היום מקבלת משמעות קיומית, חיונית.
תמר זנדברג: אני רגע שמה בצד את הדיון איך בדיוק.
תמר זנדברג: שמענו היום שלכיתות א' למידת הוראה זה קשה מרחוק.
תמר זנדברג: גם לזה יש אתגרים.
תמר זנדברג: אבל בוודאי ובוודאי כשיש מספרים כל כך גבוהים, עשרות אחוזים מכלל תלמידי ישראל, שאין להם שום גישה טכנולוגית ושום גישה למחשב – וציינת חלק מהיישובים, וכמובן גם האחוזים האלה לא מתפזרים באופן שוויוני, הם מתחילים מלמטה, מהעשירונים הנמוכים, מהמשפחות שגם ככה מתקשות, כשיש מספר של יותר מאחד, יותר משניים ויותר משלושה ילדים בבית.
תמר זנדברג: החדשות המדאיגות שזה הולך להיות ככה תקופה, ותקופה לא קצרה, ויכול להיות שאפילו כל שנת הלימודים.
תמר זנדברג: מכאן והלאה יכול להיות שאנחנו הולכים למציאות חדשה.
תמר זנדברג: כשאני רואה בסדר היום: דיון "מחשב לכל ילד", זה נשמע: טוב, ישיבת מעקב, בוא נראה מה קורה, זאת הבטחה של נתניהו משנות ה-90.
תמר זנדברג: עכשיו זה הזמן שזה הופך ממש צורך קיומי, והמחיר הוא לא גבוה.
תמר זנדברג: כלומר, להבדיל, הכול חשוב, אבל אלה אפילו לא מחירים של מיטת אשפוז עם כל הצוות ועם ההכשרה בדיונים האחרים.
תמר זנדברג: לכן אני חושבת שמערכת החינוך, במקום להתווכח אם לפתוח ואם יש הדבקה או אין הדבקה, מה לגבי הכיתות הנמוכות ומה לגבי הכיתות הגבוהות, יש להכין את המערכת התומכת של התלמידים בבית למציאות טכנולוגית ולמציאות רחוקה חדשה.
תמר זנדברג: היא חייבת להתחיל בשיטת הפירמידה ההפוכה.
תמר זנדברג: היא חייבת להתחיל מלמטה, מהמקומות שבהם אין שום לימוד מרחוק, ואז זה אומר שגם אין קשר עם המורה, אין קשר בין התלמידים האחרים.
תמר זנדברג: זה אומר שבתים בסיכון וילדים שגם ככה נמצאים בסיכון ביום-יום, אין לשום גורם חינוכי ולשום גורם טיפולי קשר איתם ורשימת הנזקים יכולה להיות ארוכה ומתארכת.
תמר זנדברג: בזה מערכת החינוך צריכה לעסוק עכשיו, ולא בריבים אך לפתוח או לא לפתוח, כשברור שהולכים לסגור אותה תוך זמן קצר, למרות שיש כאלה שמתכחשים לזה.
יוסף ג'בארין: תודה רבה, חברת הכנסת זנדברג.
אוסאמה סעדי: בוקר טוב כבוד היושב-ראש, חבריי סבאח אלחיר.
אוסאמה סעדי: אני זוכר שהתחלנו לדבר על הנושא הזה גם בוועדה פה וגם בוועדת החינוך, ושר החינוך גלנט ביקש תקציבים של כמה מיליארדי שקלים, והציג את התכנית שלו "מחשב לכל ילד".
יוסף ג'בארין: כן, דובר על תקציב של כמיליארד שקל: 400 מיליון לרכישת אמצעי קצה, 500 מיליון לתקשוב.
אוסאמה סעדי: כן, ואז דיברנו על 144,000 מחשבים ונאמר לנו שכבר יש מכרז והמנה הראשונה תגיע לקראת סוף השנה, והמנה השנייה בתחילת שנה הבאה.
אוסאמה סעדי: אמרנו כולנו, שלמעשה כבר השנה הזאת אבודה, כי אם התלמיד יחכה עד סוף שנה זו לקבל מחשב והחצי הנוסף יקבל אותו בשנה הבאה, למעשה הוא איבד את שנת הלימודים הנוכחית.
אוסאמה סעדי: הנתונים שאנחנו מקבלים בוועדת המעקב לענייני חינוך ערבי – אני לא רוצה לקחת את הקרדיט מחברנו ד"ר שרף, דיברת על רהט, אבל האמת היא שאם אנחנו מסתכלים על כל הרשימה, אם באל-קאסום מתוך 6,500, מקבלים 1,000, ובכסייפה מתוך 6,000 יקבלו 805 – הנתונים האלה מראים שכנראה הייתה טעות בחישובים של ה-144,000, כי אני רואה שמה שמוקצה לחברה הערבית פה אפילו לא מגיע לחצי, או אפילו לא מגיע לרבע.
אוסאמה סעדי: לכן כבוד היושב-ראש, אני מבקש שייבדקו הנתונים האלה.
אוסאמה סעדי: אני יודע שמשרד החינוך פנה לכל מחלקות החינוך בכל היישובים, וכל יישוב שלח את הדרישה שלו בעניין הזה.
אוסאמה סעדי: לכן חשוב מאוד שייצאו הנתונים האלה מהוועדה למשרד החינוך.
אוסאמה סעדי: חשוב מאוד כמה שיותר ללחוץ על משרד החינוך ועל משרד האוצר על מנת שהמחשבים האלה יהיו זמינים לתלמידים.
אוסאמה סעדי: אתמול היה דיון בוועדה לפניות הציבור.
אוסאמה סעדי: אני וחברי ווליד טאהא השתתפנו בדיון בעניין ניפוח חשבוניות עקב גלישה באינטרנט.
אוסאמה סעדי: אמרתי שלפני הניפוח ולפני החשבוניות, יש יישובים שלמים שאין בהם אינטרנט, ואז אין בכלל חשבוניות.
יוסף ג'בארין: או שכונות בתוך יישובים.
אוסאמה סעדי: או שכונות בתוך יישובים, והזכרנו את הנגב ואת העניין שאני חוזר עליו עוד פעם ועוד פעם שנים רבות – יישובים מרכזיים, כמו עראבה, העיר שלי וגם של חברתנו אימאן, שאין שם קליטה.
אוסאמה סעדי: גם במג'ד אל כרום יש שכונות חדשות שלמות, שם אין תשתית אינטרנט, אין תשתית אפילו לבזק.
אימאן ח'טיב יאסין: אין תשתית לטלפון, אין תקשורת.
אוסאמה סעדי: היום קיבלתי פניות גם משכונות חדשות בנחף.
יוסף ג'בארין: אני חושב שגם ביישוב שיש אינטרנט, ל-20% מהתלמידים אין תשתיות.
אוסאמה סעדי: לכן חשוב מאוד כשניתן לילד את המחשב, שגם ניתן לו את התשתית שיוכל להשתמש במחשב.
אוסאמה סעדי: הזכרת את הסיור בנגב עם חברנו סעיד.
אוסאמה סעדי: גם חברתנו סונדוס השתתפה בסיור הזה.
אוסאמה סעדי: אני חושב שהיא אמרה שהיא בזום והיא גם רוצה לדבר.
יוסף ג'בארין: חברת הכנסת סונדוס סאלח אתנו בזום.
יוסף ג'בארין: סבאח אלחיר.
סונדוס סאלח: תודה רבה לכם, תודה רבה אוסאמה.
סונדוס סאלח: אני רוצה להתחיל את הדברים שלי בתודה ובהערכה לתלמידי י"ב בבית ספר גימנסיה הרצליה בתל אביב-יפו שפתחו את היום בשביתת הזדהות עם תלמידי הנגב והתלמידים בדרום, שאין להם אמצעי קצה, אין להם מחשוב, אין להם גישה ללימוד מרחוק.
סונדוס סאלח: מה שאנחנו רואים בפועל זה שימור המצב הקיים, שימור והעמקת הפערים הקיימים.
סונדוס סאלח: היינו לא בפגישה אחת, אלא בכמה פגישות ובכמה עדות – גם בוועדה לזכויות הילד וגם בוועדת החינוך – ושמענו את השר בביטחון מופרז מדבר על פתיחת שנת הלימודים כסדרה, כרגיל, גם מוכנים וגם רוצים לחלק את אמצעי הקצה לכל התלמידים, ולזה הוקצו משאבים וכספים של מעל מיליארד שקלים.
סונדוס סאלח: איפה החלוקה של התקציבים?
סונדוס סאלח: לאיפה הגיעו עם חלוקת אמצעי הקצה והמחשוב לכל ילד?
סונדוס סאלח: אתמול נחשפנו עוד פעם לנתון מדאיג ביותר, שכמעט 50% מהתלמידים בחברה הערבית לא נכנסים ללמידה דרך המחשב והזום, בגלל שאין להם – מחשב, טלפון, או מה שבבית לא מספיק לכל התלמידים בבית.
סונדוס סאלח: אנחנו צריכים להבין שהיום מחשב לכל ילד ואמצעים טכנולוגיים לכל תלמיד ותלמידה זה כמו מערכת הנשמה.
סונדוס סאלח: כמו שמערכת הנשמה חיונית ודחופה לחולי קורונה במצב קשה, גם אמצעי קצה, מחשוב, טלפון או מחשב לכל תלמיד ותלמידה הם צו השעה, הם הדרישה הכי חיונית עכשיו, הם מערכת ההנשמה לתלמידות ולתלמידים.
סונדוס סאלח: היום הפער גדל, כשהיינו מההתחלה כבר בפערים.
סונדוס סאלח: יש כאן מדיניות – לחזק את החזקים ולהחליש את החלשים.
סונדוס סאלח: עכשיו היא מתבטאת יותר מכל במערכת החינוך, במיוחד בחברה הערבית.
סונדוס סאלח: שאלנו את השר האם יש העדפות בחלוקה לתלמידים מסוימים, לאוכלוסיות מסוימות.
סונדוס סאלח: מלבד התשובה כן, עד עכשיו לא קיבלנו מידע באיזה יישובים יש חלוקה שונה, האם לתלמידים ממשפחות נזקקות יותר מתלמידים במעמד ביניים ומעלה?
סונדוס סאלח: האם יש חלוקה לפי מצב סוציו-אקונומי?
סונדוס סאלח: לפי יישוב?
סונדוס סאלח: לפי מצב לימודי?
סונדוס סאלח: אין שקיפות מה הם הקריטריונים לפיהם מבוצעת החלוקה.
סונדוס סאלח: המדיניות הזאת תעלה לנו ביוקר.
סונדוס סאלח: לצערנו, פעם נוספת האוכלוסייה הערבית היא הפגיעה ביותר.
סונדוס סאלח: יחד עם זאת, יש תלמידים של החינוך המיוחד שנמצאים בבית ויש להם קשיי למידה שלא היו קודם כתוצאה מהמעבר ללמידה בזום.