GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רוני חורי: 700 משקי בית התחברו לתשתיות תקשורת, כך שהם יכלו לקבל חינוך, לקבל בידור, לקבל עבודה, כל מה שרצו דרך האינטרנט.
רוני חורי: זאת אומרת, מה שהם ציפוי, הם קיבלו.
רוני חורי: הם פשוט התחברו.
רוני חורי: רשויות שהיו להן בעיות בתשתיות, פנו לחברת בזק והן טופלו.
רוני חורי: במהלך הקורונה בשני ימים שונים ביקרנו משרד התקשורת, יחד עם חברות התקשורת, ב-10 רשויות בדואיות.
רוני חורי: יצאו סיכומים לכל הרשויות.
רוני חורי: יתרה מכך, יש בית ספר בעבדה ששם עלתה השאלה של חיבור לאינטרנט.
רוני חורי: כבר במאי התרעתי בפני הרשות האזורית: תכניסו הזמנה לבזק כדי לחבר את בית הספר.
רוני חורי: ההזמנה נכנסה רק באחד בספטמבר, אחרי שהועלתה שאילתה בכנסת בנושא הזה.
רוני חורי: פשוט לא הזמינו; אם לא הזמינו, לא יהיה.
רוני חורי: בזמן הקורונה, מתחיל מרץ עד סוף יולי 2020 נוספו במדינת ישראל 61,500 קווי תשתית פס רחב.
רוני חורי: זאת אומרת שאנשים הבינו, שהם צריכים את התקשורת כמו את החשמל והמים, הם הזמינו והתחברו, הכול סבבה.
רוני חורי: בזמן הקורונה נעשה כנס הסברה בנושא קרינה בלתי מייננת יחד עם המשרד להגנת הסביבה ברהט.
רוני חורי: זה נעשה גם בעברית וגם בערבית .
רוני חורי: הובטח שיינתן אישור כדי להתקין מתקן סלולארי מעל בניין העירייה כדי לתת דוגמה אישית, וראש העיר אמר: תשים את זה עלא ראסי.
רוני חורי: אתה מכיר אותו?
רוני חורי: אנחנו עדיין מחכים לאישור, זה לא קרה.
רוני חורי: שר התקשורת, חבר הכנסת יועז הנדל, הנחה את עובדי המשרד לעשות את כל מה שנדרש כדי לחבר כל מי שירצה ביישובים מוכרים.
רוני חורי: ביישובים שאינם מוכרים אי-אפשר לשים תשתיות, אתה צריך חשמל, אתה צריך תעלות, אתה צריך לשים עמודים.
רוני חורי: ביישובים בלתי מוכרים הבעיה היא קשה מבחינת תשתיות.
רוני חורי: אנחנו מדברים על היישובים המוכרים.
רוני חורי: אתמול היה דיון בוועדה לפניות ציבור.
רוני חורי: חבר הכנסת סעדי שמשתתף גם בפגישה הזאת, אני גם מתכתב אתו, העלה בעיה שקיימת בעראבה בנושא הסלולר ובמג'ד אל-כרום בנושא התשתיות הקוויות של חברת בזק.
רוני חורי: בעראבה אין אף מתקן סלולרי אחד, אף לא אחד, כי התושבים עם כף של טרקטור הרימו את בסיסי העמודים, שרפו אתרים ומנעו הקמת אתרים.
רוני חורי: אם אין אתרים, אז אין אתרים.
יוסף ג'בארין: בסדר, לא ניכנס עכשיו ליישובים.
יוסף ג'בארין: ביקשת שלוש דקות.
יוסף ג'בארין: שלוש דקות נגמרו.
יוסף ג'בארין: אני רוצה לחדד את השאלה.
רוני חורי: ברשותך, עוד שלושה משפטים.
רוני חורי: התכוננתי היטב לוועדה הזאת.
רוני חורי: אני רוצה להעביר מסר דרככם גם לציבור.
רוני חורי: אני מאוד מבסוט על כל קו נוסף ועל כל משק בית, לא משנה מה השפה שלו ומי הנביא שלו, שמתחבר לאינטרנט, כי בסוף כל התקשורת הזאת פותרת המון בעיות.
רוני חורי: חשוב להביא את הבשורה הזאת לכל משקי הבית במדינת ישראל.
רוני חורי: אחד המשתתפים בדיון אמר מקודם שיש תחלואה קשה.
רוני חורי: בתל אביב יש 795 מתקנים סלולריים.
רוני חורי: אנשים כאן לא מתים.
רוני חורי: אני כרגע מדבר אתך מתל אביב.
רוני חורי: אני מסתכל מהחלון, אין פה משאיות שאוספות את הגופות.
רוני חורי: אני לא מבין מאיפה השמועה הזאת.
רוני חורי: אתם כנבחרי ציבור ברמה הארצית וגם ברמה המקומית צריכים למגר את השמועה הזאת.
רוני חורי: אני גם הצעתי לחבר הכנסת סעדי להגיע לשם, ואנחנו נגיע לשם מחר עם המשרד להגנת הסביבה כדי להסביר לאנשים את העניין של הקרינה הבלתי מייננת, כי אי-אפשר להקים מתקנים סלולריים שם בחוץ, צריך להקים אותם בתוך העיר כדי שאנשים ייהנו.
רוני חורי: אם מישהו מדבר בסלולר ממתקן שרחוק ממנו, המכשיר שלו משדר פי עשרות מונים, וזה באמת גורם לו נזק, כי המתקן רחוק מאוד.
רוני חורי: כמו שאמרתי, בתל אביב אין בעיה כזאת.
רוני חורי: יש עוד תופעה בכפרים, שעל עמודים של בזק מניחים כבלים של חשמל.
רוני חורי: לפי חוקי בזק לא עולים על העמוד, לא מטפלים.
רוני חורי: אי אפשר לחבר תשתיות, אם יש שם בעיות בטיחותיות.
רוני חורי: בזמן הקורונה הייתי באחד הכפרים.
רוני חורי: אמרו לי שבזק יבואו ויניחו תשתית.
רוני חורי: בזמן הקורונה באו טכנאים של בזק, עבדו באחד הכפרים, הלכו לאוטו לקחת כלי, גנבו להם את הכבל בזמן הקורונה.
רוני חורי: בזמן הקורונה באו לתת פתרון לאנשים וגנבו להם את הכבל – אז אני לא יודע לעבוד עם זה.
רוני חורי: בדרום נשרף חמש פעמים עמוד.
רוני חורי: פניתי לחברת חשמל וביקשתי: תחבר אותם, יש המון אנשים שלא מחוברים.
רוני חורי: קיבלתי הבטחות מהרשות המקומית שישמרו על העמוד.
רוני חורי: אחרי שבוע הוא נשרף שוב.
רוני חורי: איך השר אמר?
רוני חורי: ללא משילות, מנהיגות מקומית ומנהיגות ארצית, הדברים האלה לא יכולים להתקדם.
רוני חורי: אנחנו כמשרד נשמח מאוד לפתור בעיות, כמו שאנחנו נעשה מחר בעראבה ובמג'ד אל כרום, אבל אנחנו צריכים את שיתוף הפעולה.
רוני חורי: אם לא יהיה שיתוף פעולה, יהיה קשה מאוד להתקדם.
יוסף ג'בארין: אנחנו כרגע מתמקדים בענייני חינוך וביכולת של התלמידים להתחבר.
יוסף ג'בארין: לגבי הכפרים הלא מוכרים, אנחנו מדברים על יותר מ-100,000 תושבים, שמחציתם מתחת ל-19, כלומר מחציתם תלמידים.
יוסף ג'בארין: אנחנו מדברים על כ-50,000 תלמידים בכפרים הבלתי מוכרים.
יוסף ג'בארין: אני מבין ממך שכרגע אין ניסיון לפתור את הבעיה הזאת שיוכלו להתחבר מרחוק וללמוד מרחוק?
רוני חורי: זה לא עניין של ניסיון, אדוני, אנחנו צריכים נקודת ייחוס מסוימת.
רוני חורי: אנחנו צריכים תשתיות בסיסיות.
רוני חורי: תראה למשל באבו קרינאת, זה יישוב שלקח את גורלו בידיים והלך וטיפל, והיום באבו קרינאת נהנים מתקשורת אלחוטית מסודרת, אבל אתה צריך חיבור לחשמל, משהו אלמנטרי.
רוני חורי: ביישובים בלתי מוכרים אין כלום, ואם אין כלום, אי אפשר לחבר.
רוני חורי: יש דברים שאי אפשר לעשות מאין.
רוני חורי: בתוך היישובים הקיימים יש פתרון לכל מי שפנה.
רוני חורי: כל מי שפנה, קיבל מענה.
רוני חורי: מי שלא קיבל מענה, מוזמן לפנות למשרד.
רוני חורי: אני יכול להשאיר אצל מזכירת הוועדה את המייל של פניות הציבור ואת מספרי הטלפון שלנו.
רוני חורי: תאמין לי, מדברים אתי לאחרונה בשפה הערבית יותר מאשר מדברים אתי בשפה העברית, וכולם מקבלים מענה.
רוני חורי: גם בתחילת המשבר הנוכחי דיברתי עם ראש המועצה המקומית בית ג'אן, והוא קיבל מענה על המקום באותו יום.
רוני חורי: אין שום בעיה, רק תפנו.
רוני חורי: אנחנו לא יודעים מה יש בכל מקום, אבל חייב להיות שיתוף פעולה עם הרשות.
רוני חורי: חייבים להפסיק את החבלה בתשתיות, את עבירות הבטיחות בחשמל על עמודי תקשורת.
רוני חורי: איפה שאין את הבעיות האלה, יש פתרונות וכולם מרוצים.
יוסף ג'בארין: אולי דווקא עכשיו אפשר ליזום מעין סקר מה קורה עם רשתות האינטרנט בכל היישובים, בכל רחבי הארץ, ואז לתכנן בפעילות אסטרטגית יותר באיזה מקומות צריך להנגיש את השירות בתקופה הקרובה.
יוסף ג'בארין: אגב, זה גם חינוך, זה גם עובדי - - -
רוני חורי: אנחנו לא עושים את זה ככה, שר התקשורת עושה את זה אחרת.
רוני חורי: שר התקשורת מבקר בעשרות יישובים.
רוני חורי: אני מתלווה אליו למרבית הסיורים, ל-95% מהם, על מנת לבדוק את הטענות.
רוני חורי: כשיש בעיות אמיתיות ויש חסמים, אנחנו משחררים אותן.
רוני חורי: זה לא משנה באיזה שפה מדברים ביישוב הזה.
רוני חורי: משרד התקשורת פתח מייל מיוחד לרשויות המקומיות כדי שראשי הרשויות יוכלו לשטוח שם את טענותיהם.
רוני חורי: המיילים האלה מגיעים לצוותים המקצועיים במשרד ואנחנו מטפלים בתלונות, אבל אנחנו לא יכולים לטפל בדברים שאנחנו לא יודעים.
רוני חורי: לעשות סקר לא עוזר, אני צריך שם, כתובת ומספר טלפון.
רוני חורי: אם יש שם, כתובת ומספר טלפון, זה מטופל.
רוני חורי: עשרות כאלה מגיעות ועשרות כאלה מטופלים.
יוסף ג'בארין: תודה רבה לרוני חורי ממשרד התקשורת.
יוסף ג'בארין: אני מודה שהרבה רצו לדבר והיה לנו כל כך חשוב לשמוע אותם, אבל מצד שני היה גם חשוב לשמוע את פרטי ההתייחסות של משרד החינוך והתקשורת, אז אני מניח שזה היה חשוב גם למשתתפים.
יוסף ג'בארין: קיבלתי מסמך מהאגודה לזכויות האזרח לקראת הדיון מעו"ד טל חסין.
יוסף ג'בארין: אם היא נמצאת, אולי תוכל לדבר שתי דקות ואחר כך אצטרך לסכם.
יוסף ג'בארין: בשעה 11:00 מתחילה המליאה, ואנחנו חייבים לסיים לקראת המליאה.
יוסף ג'בארין: אשמח לשמוע את ההתייחסות שלך לדברים שנשמעו, גם בעקבות המסמך ששלחת אלינו.
טל חסין: אני שמעתי פה התייחסות, שלטעמי היא מאוד לא מספקת.
טל חסין: לא ברור על מה נסמך משרד החינוך, כשהוא מדבר על 135,000 מחשבים חסרים.
טל חסין: לעומת הנתון הזה של ה-OECD, שאני בכלל לא יודעת אם הוא קיים או לא קיים, הייתה חובה על המשרד לאסוף נתונים מכל בית ספר ובית ספר, נתונים שמעידים על החוסר גם בתשתיות וגם במחשבים.
טל חסין: הנתונים גם שאנחנו הצגנו במסמך הזה מכפר קאסם וגם שהציגה היום ועדת המעקב, מעידים בבירור על כך שהחסר הוא הרבה הרבה יותר גדול ממה שטוען לו משרד החינוך.
טל חסין: קיבלנו פה לוח זמנים לא מחייב.
טל חסין: משרד התקשורת אומר שאין פתרון ליישובים הבלתי מוכרים בנגב.
טל חסין: אני כמובן לא מומחית לתקשורת ובטח לא לטכנולוגיה, אבל בעתירה שאנחנו הגשנו על חיבור כל האוכלוסייה למחשבים ולרשת, עלו פתרונות גם לחיבור לתשתיות ולרשת במקומות שאין בהם חשמל.
טל חסין: זה קורה בכל העולם, אז לתפיסתי, מה שקרה פה לא מהווה שום פתרון ושום מענה לאוכלוסיות הכי חלשות, שגם ככה אנחנו יודעים שהפערים שם הם הגדולים ביותר בין האוכלוסיות החזקות לחלשות.
טל חסין: הפערים האלה רק מתעצמים.
טל חסין: ככל שיש פתרון, הוא מאוד חלקי, הוא לא יקרה עכשיו.
טל חסין: צריך להזיז את הדברים הרבה יותר מהר, ואני באמת יושבת פה ותוהה, מה אפשר לעשות כדי לקדם את זה.
טל חסין: זאת התייחסותי.
יוסף ג'בארין: אני בהחלט שותף לדברים שאמרת.
יוסף ג'בארין: היום תלמידי כיתה י"ב בגימנסיה הרצליה החליטו לשבות מלימודי הזום במחאה על כך שרק ל-2% מהילדים הערבים הבדואים בדרום יש גם מחשב וגם אינטרנט, אולי נשמע את דורה ג'ונסון מהגימנסיה.
יוסף ג'בארין: היה חשוב לנו לשמוע את קול המחאה שלכם.
דורה ג'ונסון: תודה רבה.
דורה ג'ונסון: אני דורה ג'ונסון, אני נציגה של המחאה – 25% מאתנו.
דורה ג'ונסון: אנחנו התחלנו את המחאה כדי לתת קול לאותם הילדים שאין להם אמצעים ללמוד.
דורה ג'ונסון: עד עכשיו שבתנו מכל סוג של למידה מקוונת, גם מעבודות וגם מזום, כדי להזדהות איתה.
דורה ג'ונסון: אמנם נודע לנו שהשקיעו הרבה כסף, אבל אנחנו לא יודעים בדיוק מתי הילדים יקבלו את המחשבים.
דורה ג'ונסון: זה יכול לקרות עד ינואר, וכפי ששמעתי עכשיו, זה יכול לקרות גם עד סוף השנה.
דורה ג'ונסון: אבל איך יכולים ילדים אלו לקפוץ ישר למסגרת החינוך בפיגור של כמעט חצי שנת לימוד, ארבעה חודשים בהם המערכת המשיכה ללמד את שאר התלמידים והשאירה אותם מאחור?
דורה ג'ונסון: בעיקר בזמנים האלה, כשהחורף מגיע ואין לדעת עד מתי ימשיכו הלימודים הדיגיטליים, איפה חוק חינוך חובה עבור אותם הילדים היושבים ומחכים שתסופק להם דרך ללמוד?
דורה ג'ונסון: כל יום הם מפסידים חומר והפער הלימודי רק גדל, פער שבשביל להשלים אותו, מלבד העובדה שהוא קשה בצורה משמעותית, יכול להיות במקרים בלתי אפשרי, בעיקר בלי שיש להם מערכת שתעזור להם ובהחלט תשפיע על הבגרויות?
דורה ג'ונסון: שום דבר לא קורה עד שבאמת קורה, ואנחנו מתכוונים להמשיך למחות, עד הרגע שההבטחה שנתנו לגבי המחשבים תהפוך למעשה, ואנחנו לא מדברים רק על ה-150,000 תלמידים שיקבלו מחשב גם בסוף השנה, אלא גם על שאר התלמידים שאולי לא הגיע אליהם הרדאר, כמו 250,000 האחרים שמשרד החינוך כרגע לא הכי מתייחס אליהם, עד שהרמה הלימודית שלנו ושלהם תהיה שווה, כי אנחנו שווים.
דורה ג'ונסון: תודה רבה על ההקשבה.
יוסף ג'בארין: תודה, תודה רבה לך דורה, ויישר כוח במאבק שלכם על ערכי השוויון והדמוקרטיה לכולם.
יוסף ג'בארין: שוב, אני רוצה להתנצל בפני כל אלה שביקשו לדבר.
יוסף ג'בארין: בשעה 11:00 מתחילה המליאה, ואנחנו נאלצים לסכם את הדיון.
יוסף ג'בארין: אני כבר אומר שאנחנו בתחילת נובמבר נקיים דיון המשך, אז אני מניח שכל הסוגיות שעלו בדיון הזה ילוו אותנו גם בשבועות הקרובים.
יוסף ג'בארין: כפי שנאמר כאן בדיון ובשיחה עם נציג משרד החינוך, ד"ר עופר רימון, עד אז נרצה לקבל נתונים מדויקים ממשרד החינוך לגבי חלוקת המחשבים הניידים, לגבי ביצוע התכנית, והדברים גם יוצגו בתחילת נובמבר בדיוני הוועדה.
יוסף ג'בארין: אני אשמח לקבל התייחסויות בכתב אל הוועדה.
יוסף ג'בארין: אנחנו מלווים את הנושא הזה ונמשיך ללוות אותו, אז אתם מוזמנים בהחלט לשתף אותנו גם בכתב בהערות שיש לכם לגבי הדיון שהיה, וגם בהצעות לקידום הנושא, וגם לשתף אותנו ביוזמות חברתיות של העמותות ושל הפילנתרופיה בתחום הזה של הקצאת אמצעי קצה כדי לאפשר לימוד מרחוק.
יוסף ג'בארין: בסיכומו של הדיון הזה אני חייב לומר לכל המשתתפים, שאני יוצא מודאג יותר מתמונת המצב שנחשפה בפנינו כיום.
יוסף ג'בארין: זה מתחיל בפער שאני רואה בין הצרכים במציאות, הצרכים בשטח, לאמצעי קצה ומחשבים, לבין היעד שהכריז עליו משרד החינוך של כ-150,000.
יוסף ג'בארין: לפי כל הנתונים שיש לנו, גם של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, וגם של הכלכלן הראשי, שיעור התלמידים שזקוקים לאמצעי קצה הוא הרבה יותר מ-9%, שזה השיעור שמסתמך עליו משרד החינוך.
יוסף ג'בארין: לפי הנתונים הרשמיים שמפורסמים של ה-OECD, שיעורי הנזקקות בישראל שונים מהנתונים של ה-OECD לחומרה בעניין הזה, ולכן הוועדה בעניין הזה קוראת למשרד החינוך לבדוק מה קורה בשטח.
יוסף ג'בארין: אני קיוויתי שהבדיקה בשטח תיעשה עוד במרץ-אפריל עם הנתונים המדויקים לגבי כל יישוב ויישוב ולגבי כל בית ספר, כדי שאפשר יהיה להתאים את כמות המחשבים לצורך האמיתי בפועל.
יוסף ג'בארין: אני גם בהחלט מוטרד מכך שעד היום אנחנו יותר משישה חודשים במשבר, ועד היום לא החלה חלוקת אמצעי הקצה.
יוסף ג'בארין: אפשר להגיד תקציבים, אפשר להגיד שצריכים זמן, אפשר להזמין חברות מחשבים שצריכות עוד לספק את זה.
יוסף ג'בארין: במבחן המציאות, אנחנו עכשיו כחודש מאז התחילה שנת הלימודים, ואנחנו שומעים שעוד ייקח שבועות עד שבכלל תחל החלוקה.
יוסף ג'בארין: זה מצב מדאיג מאוד, בהתחשב בעובדה שהאוכלוסיות הנזקקות לאמצעי הקצה הן האוכלוסיות המוחלשות – האוכלוסייה הערבית, האוכלוסייה החרדית, האוכלוסייה בדרום, הפריפריה הגיאוגרפית, הפריפריה החברתית.
יוסף ג'בארין: לא יכול להיות מצב שתקופת הקורונה עכשיו רק מעמיקה את הפערים הללו, בהיעדר אפשרות של למידה מרחוק ובהיעדר מענים מהירים לתלמידים הללו.
יוסף ג'בארין: אני בכלל לא רוצה להתייחס בסיכום להבטחה מאמצע שנות ה-90, לדעתי 96', של מחשב לכל ילד, אבל איפה ההבטחה אז ואיפה המציאות היום.
יוסף ג'בארין: הוועדה קובעת שזכותו של כל ילד לקבל חינוך וחינוך שוויוני, ובהיעדר גישה של עשרות אלפי – ואולי מאות אלפי – תלמידים למחשב, יש כאן אפליה קשה בציבור התלמידים.
יוסף ג'בארין: המדיניות כיום נמשכת מאז תחילת המשבר ומעצימה את הפערים, ואולי גם מנציחה אותם, בין אוכלוסיות שונות בתוך החברה, בתוך מערכת החינוך, וזה בהחלט מעורר דאגה בקרבנו.
יוסף ג'בארין: משרד החינוך היה צריך להכין את מערכת החינוך ללמידה מרחוק מהתקופה הקרובה.
יוסף ג'בארין: הוא היה צריך להכין את המערכת עוד במרץ ואפריל.
יוסף ג'בארין: הנתונים כיום לגבי היקף התחלואה מדאיגים אותנו ומשליכים לרעה גם על מצבה של מערכת החינוך.
יוסף ג'בארין: הוועדה קובעת שהנתונים שעליהם הסתמך משרד החינוך שונים מהנתונים של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה של אגף הכלכלן הראשי.
יוסף ג'בארין: בפועל מספר התלמידים ללא מחשב נראה גדול בהרבה מההערכה של 150,000-140,000 לפי משרד החינוך.
יוסף ג'בארין: לכן הוועדה קוראת לבדיקה מחודשת של הנושא, וכמובן למתן מענים לכל התלמידים הזקוקים ללימודים מרחוק, עם הימשכות משבר הקורונה ועם הימשכות הלימודים מרחוק.
יוסף ג'בארין: לכן הוועדה קוראת למשרד החינוך ולמשרד האוצר למצוא פתרונות הולמים ומידיים לעניין הזה.
יוסף ג'בארין: כפי שאמרתי, הוועדה מבקשת לקבל ממשרד החינוך את הנתונים העדכניים, ואולי מיד לאחר החגים, לגבי הנושאים הללו – גם היקף הצורך וגם היקף החלוקה בפועל.
יוסף ג'בארין: הוועדה גם שמעה בדאגה היעדר מענים לתלמידים בכפרים הבלתי מוכרים בנגב, עשרות אלפי תלמידים שכרגע גם לא שמענו שיש מענים לסוגיית אמצעי הקצה והחיבור לתשתיות האינטרנט.
יוסף ג'בארין: חברת הכנסת קארין אלהרר התייחסה לנושא של הפנימיות ולצורך לתת מענה לילדי הפנימיות.
יוסף ג'בארין: זה נושא בהחלט חשוב, ואנחנו גם פונים למשרד החינוך ולמשרד העבודה והרווחה לתת מענה לנושא הזה.
יוסף ג'בארין: גם עלה הנושא של מפמ"ר תקשוב בבתי הספר הערבים, שאין מזה מספר שנים, למרות הצורך המאוד מידי ודחוף לטפל בנושאים שעלו גם בדיון הזה.
יוסף ג'בארין: הוועדה תקיים ישיבת המשך וישיבת מעקב בתחילת נובמבר.
יוסף ג'בארין: אני שוב מודה לכל המשתתפים.
יוסף ג'בארין: בנימה לא כל כך אופטימית זו אני נועל את הישיבה.
רם שפע: בוקר טוב, התכנסנו לדיון נוסף וחשוב בנושא סכסוך העבודה של עובדי תכנית שלבים וכדי לדון בכל שאלת העסקתם – איפה, מתי ואיך.
רם שפע: זו ישיבה משותפת עם הוועדה המיוחדת לזכויות הילד ועם היושב-ראש הנכבד, יוסף ג'בארין.
רם שפע: מירב ישראלי, היועצת המשפטית, תעלה בתחילת הדיון סוגיה משפטית משמעותית שתקשה עלינו קצת.
רם שפע: אני מקווה שנצליח להתקרב לפתרון כדי שהמציאות תהיה טובה יותר וכדי שנוכל להסתכל שנה קדימה ולהבין מה עתידה של התכנית ובעיקר מה העתיד של אותם ילדים וילדות שאנחנו כאן קודם כל כדי לדאוג להם.
רם שפע: אנחנו רוצים לראות שהמדינה מצליחה לספק להם שירות שהוא גם שירות על פי חוק וגם שירות מהותי.
רם שפע: כולנו מבינים כמה השירות נדרש.
רם שפע: בבקשה, חה"כ ג'בארין.
יוסף ג'בארין: תודה, כבוד היושב-ראש על ההקדמה.
יוסף ג'בארין: זה בהחלט נושא חשוב.
יוסף ג'בארין: התחלנו את הדיון על תכנית שלבים לפני כחודשיים מהפרספקטיבה שלנו, כלומר, בעיקר על מצבם של אותם כ-1,500 ילדים שזכאים לשירותים במסגרת התכנית.
יוסף ג'בארין: התכנית היא על פי חוק.
יוסף ג'בארין: אנחנו מבינים שיש ילדים שממתינים בתור וגם על זה חשוב לשמוע.
יוסף ג'בארין: חשוב לנו לשמוע מה קורה עם הילדים הללו, לשמוע מההורים לגבי היקף ומצב הלימודים כיום, בהתחשב במשבר הקורונה.
יוסף ג'בארין: יש כמובן גם את סוגיית העובדים.
יוסף ג'בארין: בפתח אני אומר שמשרד החינוך התחייב בדיון האחרון שמורים שעונים על הקריטריונים יקלטו לתוך המסגרת כאשר היא תועבר באחד בדצמבר.
יוסף ג'בארין: זה התאריך שמשרד החינוך נקב בו למעבר התכנית מהזכיין למשרד החינוך.
יוסף ג'בארין: גם כאן נרצה לשמוע מה קורה.
יוסף ג'בארין: הבנתי שיש התפתחויות משפטיות בנושא.
יוסף ג'בארין: שוב, תודה רבה לך ואני מקווה שנוכל לקדם את שתי הסוגיות הללו.
יוסף ג'בארין: מירב ישראלי, בבקשה.
<< דובר >> מירב ישראלי: אתמול קיבלנו חומר משפטי לגבי הסוגיה.
<< דובר >> מירב ישראלי: מתקיים בבית הדין האזורי לעבודה בתל אביב הליך בין משרד החינוך לעובדים.
<< דובר >> מירב ישראלי: ראיתי בקשה של העובדים לכל מיני סעדים דחופים בקשר לדיון ביניהם לבין משרד החינוך.
<< דובר >> מירב ישראלי: בהתאם לנהלים המקובלים בכנסת, הוועדה לא שמה את עצמה במקום בית הדין ולכן הדיון לא אמור לגעת בסוגיות המשפטיות.
<< דובר >> מירב ישראלי: מה שנדון בבית הדין והטענות המשפטיות של הצדדים לא אמור להיות פה על השולחן.
<< דובר >> מירב ישראלי: הדיון צריך להתמקד בהיבטים הציבוריים, במצב הילדים, בפתרונות שניתנים לילדים וכו'.
<< דובר >> מירב ישראלי: הדיון פה לא יחליף את הדיון המשפטי שמתנהל בבית הדין.
<< דובר >> מירב ישראלי: זה דבר ראשון מבחינת מסגרת הדיון.
<< דובר >> מירב ישראלי: הדבר השני שרציתי להגיד בהיבט המשפטי הוא בנוגע לחוק שחל על הסוגיה הזו, חוק חינוך חינם לילדים חולים.
<< דובר >> מירב ישראלי: לפי סעיף 5 (ב) לאותו חוק, תכנית החינוך הראשונה וההוראות הראשונות לפי סעיף 3 לחוק – שהן התקנות שאמורות להסדיר את כל מתן השירותים לילדים החולים, גם בביתם וגם לאלה המאושפזים – אמורות היו להגיע לוועדה עד יום 30 באפריל 2005, כלומר, לפני כ-15 שנה.
<< דובר >> מירב ישראלי: התקנות האלו לא הגיעו עד היום.
<< דובר >> מירב ישראלי: באוגוסט 2018 פורסמה באתר התזכירים הממשלתיים טיוטת תקנות אבל עד היום הן לא הונחו באופן רשמי על שולחן הוועדה לאישור.
יוסף ג'בארין: הן פורסמו לדיון ציבורי ולהערות הציבור.
<< דובר >> מירב ישראלי: נכון.
<< דובר >> מירב ישראלי: הן פורסמו באוגוסט 2018.
רם שפע: נותנים לציבור הרבה זמן להעיר, שלא יגידו שאין זמן להעיר הערות.
<< דובר >> מירב ישראלי: בהחלט.
<< דובר >> מירב ישראלי: מתחילת הכנסת הנוכחית הן לא הונחו באופן רשמי על שולחן הוועדה לאישור.
יוסף ג'בארין: הייתה קביעה בחוק מתיי היה צריך לאשר אותן?
<< דובר >> מירב ישראלי: במקור, ב-2004 ואחר כך הייתה הארכה עד ה-30 באפריל 2005.
יוסף ג'בארין: לאישור הוועדה?
<< דובר >> מירב ישראלי: כן.
<< דובר >> מירב ישראלי: לא סליחה, להתייעצות.
<< דובר >> מירב ישראלי: אני בודקת רגע.
רם שפע: בכל מקרה הן לא הגיעו שנים, זה ברור לגמרי, וזו תקלה חמורה.
רם שפע: לא משנה אם זה 2004, 2005 2008, או אפילו 2018.
<< דובר >> מירב ישראלי: אני רואה שזה לאישור, לא יודעת למה כתוב פה להתייעצות, אני אבדוק את זה.
<< דובר >> מירב ישראלי: בגדול, הן צריכות להגיע לוועדה.
רם שפע: אנחנו צריכים להוציא מפה קריאה, לאו דווקא לנציגים ממשרד החינוך שנמצאים פה, לוודא שהתקנות מגיעות אלינו דחוף .
רם שפע: יעל, תרשמי לך שנטפל בזה.
רם שפע: נפנה קודם למשרד החינוך.
רם שפע: דודי או רחלי, מי רוצה להתחיל בהיבט המשפטי, התקציבי או הפדגוגי?
רם שפע: אשמח להתייחסות של שניכם, כל אחד בצד שלו.
רם שפע: חשוב לי להגיד שלמרות שיש פה הליך משפטי, אנחנו מצפים לתשובות מאוד ברורות גם לגבי מה שקורה עכשיו וגם לגבי מה שאתם צופים ורוצים שיקרה.
רם שפע: קיימנו פה דיון, מאז היו הרבה התפתחויות, חלקן חיוביות יותר וחלקן פחות, ואנחנו מצפים להבין לאן הדברים הולכים.
רם שפע: רחלי אברמזון, בבקשה.
רחל אברמזון: בוקר טוב.
רחל אברמזון: אומר בפתח דבריי בדיוק את מה שהדגשתי בפעם הקודמת.
רחל אברמזון: התהליך שאנחנו מובילים בהעברת השירות למשרד החינוך יהיה תהליך מבוקר.
רחל אברמזון: הדאגה שלנו לכך שאף ילד לא ייפגע עומדת בראש ובראשונה לנגד עינינו.
רחל אברמזון: לכן, ההתקדמות ביישום תהיה התקדמות מאוד מדורגת.
רחל אברמזון: היא תהיה מתואמת יחד עם הורי התלמידים.
רחל אברמזון: היא תהיה מתואמת מול קדימה מדע שמנהלים יחד אתנו ברגע זה את כל השירות.
רחל אברמזון: לכן גם אפשרנו התקשרות עם קדימה מדע עד שנה, כשההתקדמות היא אחת לשלושה חודשים.
רחל אברמזון: אנחנו מאריכים את ההתקשרות שלנו בהתאם לצורך ואפשרנו לעצמנו לקחת שנה שלמה במתווה מדורג.
רחל אברמזון: זה הדבר הראשון שאני רוצה לומר.
רחל אברמזון: דבר שני, אני חוזרת ואומרת, מורים שהועסקו על ידי קדימה מדע ועבדו עם תלמידים חולים בביתם ומבקשים להיקלט במערכת החינוך הרשמית של עובדי מדינה, מוזמנים להגיש מועמדות בהתאם לתנאים הקבועים בהסכמים הקיבוציים וככל שהם עומדים בתנאי הסף של עובדי הוראה לעבודה במערכת החינוך.
רחל אברמזון: הם מוזמנים לפנות אלינו, ואנחנו נבחן בשמחה את האפשרות לקליטתם בתוך המערכת.
רם שפע: מה הכוונה "עומדים בתנאי הסף"?
רם שפע: האם את יודעת להעריך כמה מהם עומדים בתנאי הסף?
רם שפע: תכף נשמע גם מהם.
רחל אברמזון: כ-75%.
רחל אברמזון: כח לעובדים העביר לנו לפני כמה זמן רשימה ראשונית מאוד.
רחל אברמזון: יש לנו כ-326 מורים – אתם קיבלתם גם את הנתון הזה – שחלקם עומדים בתנאי הסף של תעודת הוראה והסמכה לעבוד.
רחל אברמזון: ככל שהם עומדים בתנאי הסף, הם מוזמנים להגיש מועמדות ואנחנו נבחן אותה.
רחל אברמזון: גם לא כולם רוצים.
יוסף ג'בארין: בדיון הקודם, לפני כחודשיים, הכרזתם על התכנית להעביר את הניהול למשרד.
יוסף ג'בארין: אני מתרשם שהדברים הולכים באיטיות.
יוסף ג'בארין: האחד בדצמבר הוא עוד קצת יותר מחודש ואת אומרת שהמורים מוזמנים להגיש בקשה.
יוסף ג'בארין: הציפייה שלנו הייתה שזה יתקדם יותר.
יוסף ג'בארין: אתם כבר יודעים מי הם המורים, מי רוצה, מי לא רוצה.
יוסף ג'בארין: מדוע זה מתעכב?
רחל אברמזון: אני רוצה להגיד שגם כשדיברנו על העברת השירות למשרד החינוך והכרזנו והצהרנו על היציאה לדרך באחד בדצמבר, לא הייתה כוונה שכל התלמידים ביום אחד יעברו למשרד החינוך.
רחל אברמזון: בנינו תכנית במתווה מדורג כדי לאפשר התארגנות גם אל מול מורים שרוצים ומעוניינים להצטרף למערכת החינוך וגם כדי לארגן תכנית מותאמת לכל תלמיד.
רחל אברמזון: לא יכול לקרות מצב שאנחנו נגמגם מול הורה כזה או אחר ונגיד לו: אנחנו נראה, נבחן ונבדוק.
רחל אברמזון: נערכנו ויש לנו היום מיפוי מדויק של כל התלמידים, באיזה מוסד חינוכי הם משובצים ולאיזה מסגרות הם משתייכים.
רחל אברמזון: אנחנו מתחילים לנהל את התהליך הזה.
רחל אברמזון: אני מניחה שמאמצע נובמבר נתחיל ליצור קשר עם ההורים והמשפחות כדי לראות מה קורה עם כל תלמיד ותלמיד.
רחל אברמזון: יכול מאוד להיות שבדצמבר רק 50 תלמידים יעברו.
רחל אברמזון: לכן אמרתי שזה מדורג.
רחל אברמזון: יכול להיות שיותר תלמידים יעברו.
רחל אברמזון: לכן אני רוצה להגיד שהמהלך הזה הוא מאוד אחראי וממוקד אל מול התלמידים והמשפחות.
רחל אברמזון: לא נרצה לראות אף תלמיד מגיע למצב שהוא לא יודע מי המורה שלו, הוא לא יודע את מי הוא יפגוש וכו'.
רחל אברמזון: המהלך הוא מדורג ולגבי כל השאר, אנחנו בדיונים משפטיים.
רחל אברמזון: דבר אחד מאוד חשוב לי להגיד, אין כאן שום מהלך שמדבר על צמצום תכנית או היבט תקציבי של קיצוץ.
רחל אברמזון: אני אשמח שגם דודי ייתן את אמירתו ואת המבט מהבחינה הזו.
רחל אברמזון: אין כאן שום קיצוץ, ולו באגורה אחת, בהיקף התקציבי שהתכנית הזו נדרשת לו.
יוסף ג'בארין: לפי הנתונים שקיבלנו, גם בדיון הקודם, יש כ-600 מורים או עובדים בכלל.
עופר כסיף: 600 קיבלו מכתבי פיטורים כבר.
רחל אברמזון: אני רוצה לדייק.
רחל אברמזון: בפעם הקודמת אמרתי שיש 326 מורים, אך בנתונים שנמצאים בידינו יש 327 מורים, מתוכם 203 סייעים וסייעות ו-77 מטפלים.
רחל אברמזון: שוב אדגיש ואומר, כל המטפלים שמעוניינים להצטרף לעבודה במערכת החינוך, עובדים מקצועיים מתחומי הבריאות, נשמח לקלוט לשורותינו.
רחל אברמזון: הנושא של חסר במטפלים במערכת וקידום הנושא בתוך מערכת החינוך נמצא היום בדיונים מאוד מתקדמים.
מאיר כהן: אני מקווה שאתם משנים את השכר השעתי, כי אחרת בשביל אותם מטפלים פרא-רפואיים זה דריכה במקום.
רחל אברמזון: אני לא אדבר על סוגיה זו, אני לא מוסמכת לדבר על הסכמים ושכר.
רחל אברמזון: אני רוצה לומר שנושא העסקת מטפלים במערכת החינוך הוא נושא שאנחנו מטפלים בו ודנים בו עם גרומים נוספים.
רחל אברמזון: גם משרד ראש הממשלה מעורב בתהליך הזה.
רחל אברמזון: דודי יכול להוסיף, הוא בראש הצוות המוביל.
יוסף ג'בארין: רחלי, כל ה- 600 קיבלו מכתבי פיטורים?
יוסף ג'בארין: מורים וסייעות, כולם?
רחל אברמזון: אני לא שמעתי שיצאו מכתבי פיטורים.
רחל אברמזון: נמצאים כאן נציגים של קדימה מדע.
עופר כסיף: כמה עובדים יש בסך הכול בתכנית?
רחל אברמזון: כ-600 עובדים.
עופר כסיף: לפי המידע שיש אצלנו, אני מניח שכולם ראו אותו, 600 העובדים אכן קיבלו מכתבי פיטורים לאחד בדצמבר.
רחל אברמזון: נמצאים כאן נציגי קדימה מדע והם יכולים להרחיב.
דליה גורי: בוקר טוב, שמי דליה, אני מנהלת תכנית שלבים בקדימה מדע.
דליה גורי: שלחנו מכתבי פיטורים לעובדים במקביל להסכם ההארכה.
דליה גורי: כלומר, בהתחלה כשחשבו שאנחנו מסיימים בספטמבר, הוצאנו מכתבי פיטורים לספטמבר.
דליה גורי: ברגע שרחלי הודיעה לנו על הארכה של שלושה חודשים, משכנו את מכתבי הפיטורים והארכנו אותם עד ההסכם הבא.
דליה גורי: ברגע שההסכם יתרחב מבחינת הזמן, כמובן שנמשוך את מכתבי הפיטורים.
דליה גורי: אף מורה לא יפוטר אם אנחנו ממשיכים לעבוד.
רם שפע: אף מורה לא פוטר כרגע ואף מורה לא יפוטר עד דצמבר.
דליה גורי: לא פוטר ולא יפוטר.
דליה גורי: חלק נכבד מהמורים יצאו לחל"ת בגלל כל תנאי החל"ת שיש עכשיו אבל אף אחד לא מפוטר ולא פוטר.
מאיר כהן: אני לא בטוח שהם ירצו לחזור אם יש להם עד יוני 2021.
דליה גורי: זה שיקול של כל עובד במשק, מה שיותר נוח לו.
מאיר כהן: את צודקת.
עופר כסיף: לפי מה שאת אומרת, ניכר שהשם של התכנית מתאים לאופן הפעולה שלה, הכול בשלבים.
עופר כסיף: מפטרים, מחזירים, מפטרים ומחזירים.
דליה גורי: אנחנו תלויים ברגולטור שלנו ואנחנו עושים את מה שהוא מאפשר לנו.
דליה גורי: אנחנו לא מקבלים החלטות ברמה הזאת, אנחנו גוף מבצע.
אורלי פרומן: אני לא מבינה, אם רחלי היא לא הרגולטור אז מי הרגולטור?
רם שפע: רחלי היא כן הרגולטור.
רם שפע: רחלי לא ענתה על שאלות השכר בגלל שזה בבית הדין.
אורלי פרומן: לא לגבי השכר.
אורלי פרומן: השאלה היא האם כולם יפוטרו?
אורלי פרומן: מי החליט שכולם יפוטרו?