GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ראיד בלעום: כאשר אני מדבר על 30 אחוזים, אלה 30 אחוזים מהילדים שכרגע מאושפזים ומתחלקים ביניהם בכל זמן נתון, הם שמתמודדים עם אי נוכחות הורה ועם כל ההשלכות מכך, ולא רק הילד עצמו אלא ההורה שנמצא בצד השני של המתרס, הוא זקוק לאינפורמציה דחופה אודות מצב בנו.
ראיד בלעום: גם הוא שם במצוקה וגם הצוותים שלנו שצריכים את נוכחות הילד בגלל האפוטרופסות.
ראיד בלעום: אי נוכחות או היעדר אחד מההורים לפחות עם הילד, פוגעת במתן טיפול מיטבי וביצירת תנאים אופטימליים של תשתית טיפולית.
יוסף ג'בארין: תודה רבה על העבודה שלך.
יוסף ג'בארין: חשוב לשמוע גם את נציגת משרד המשפטים.
יוסף ג'בארין: עורכת הדין הילה טנא גלעד.
הילה טנא גלעד: אנחנו במשרד המשפטים מלווים את הנושא.
הילה טנא גלעד: אני ממחלקת ייעוץ וחקיקה, משפט בין-לאומי.
הילה טנא גלעד: הנושא עלה בוועדות לזכויות האדם האחרונות, בדיון בפני הוועדה לזכויות כלכליות, חברתיות ותרבותיות שבה גם השתתף דוקטור אשר שלמון נציג משרד הבריאות וגם נציגי מחלקת הדין הבין-לאומי בצבא, סגן אלוף רוני קציר.
הילה טנא גלעד: הם העלו את הנושא שם בפני הוועדה.
הילה טנא גלעד: את מסקנות הוועדה, אני מבינה שהוועדה ראתה לפני הדיון היום.
הילה טנא גלעד: אכן הנושא הזה עלה.
הילה טנא גלעד: הוועדה ביקשה מאתנו נתונים לגבי הגעה והנתונים הוצגו בפניה, כולל הירידה המשמעותית שעלתה גם בדיון שהיה באוקטובר שנה שעברה בהגעה של ילדים מאיו"ש ומעזה לטיפולים רפואיים בתוך ישראל, ממערך שיקולים שהוא אמור לא תלוי במדינת ישראל.
הילה טנא גלעד: ההחלטה העקרונית שהושגה הייתה, כפי שדוקטור שלמון ציין, שנעשה כל מאמץ על מנת לאשר בקשות של ילדים להגיע לטיפולים רפואיים בתוך ישראל.
הילה טנא גלעד: הנתונים שהוצגו היו ברמת הנתונים המספריים שהוצגו כאן.
הילה טנא גלעד: אכן באיו"ש הנתונים הם מאוד גבוהים ובעזה הנתונים יותר נמוכים.
הילה טנא גלעד: לא הוצגו אז הנתונים שהוצגו היום כי הם לא היו בפנינו.
יוסף ג'בארין: הנתונים ששמענו גם מגורמי הממשל אבל גם מהשטח, ושמענו עכשיו מבית החולים תל השומר, אם ההערכה היא ש-30 אחוזים מהילדים לא מקבלים את הליווי, זה ביטוי בפועל או יישום של החלטת ועדת האו"מ לזכויות כלכליות, חברתיות ותרבותיות.
יוסף ג'בארין: שמענו גם על הפגיעה גם ברמה הרפואית, הפסיכולוגית והסוציאלית באותם ילדים.
יוסף ג'בארין: השאלה מה אתם עושים בעניין הזה ואיך אתם יכולים לקדם מצב שאכן כל ילד יוכל להיות לפחות עם אחד מההורים לפי המלצת הוועדה באו"מ.
הילה טנא גלעד: כאמור, בעקבות הוועדה והמסקנות שלה התקיים דיון במשרד המשפטים בראשות המשנה ליועץ המשפטי לממשלה דוקטור רועי שיינדורף, על מנת לבחון את המסקנות וגם הנקודה הזאת עלתה במהלך הדיון.
הילה טנא גלעד: בדיון השתתפו כמובן נציגי הגורמים הרלוונטיים, גם משרד הבריאות, גם גורמי הצבא, גם כל המשרדים הרלוונטיים האחרים ובאמת עלה הנושא והנתונים.
הילה טנא גלעד: אני מודה שדיון המעקב נעשה פחות או יותר קצת לפני שהתחילה מגפת הקורונה וכרגע, כמו שאדוני יודע, גם הולכים להיערך לקראת הדיון הבא בפני הוועדה לזכויות הילד וכן גם בממשק הזה הנושא הזה עולה ואנחנו נקיים שיח על זה גם בהיבטים לקראת ההופעה הקרובה בפני הוועדה לזכויות הילד.
יוסף ג'בארין: יש את הילדים שצריכים טיפול מציל חיים וכנראה כאן ההנחיות שצריך לאפשר להם ואז יש את הקושי עם ליווי של הורים, אבל אני מבין שאם יש טיפול רפואי שאינו בנמצא בעזה ולא מוגדר כמציל חיים, כאן אין הסדרים כדי לאפשר לילד לקבל את הטיפול?
יוסף ג'בארין: נראה לי שזה נושא בעייתי שצריך לתת עליו את תשומת הלב.
הילה טנא גלעד: משרד הביטחון יתייחס לנושא הזה כי זה מערך שיקולים שהם מסדירים.
הילה טנא גלעד: חלק מהנושאים עלו גם בהכרעות של בג"ץ אבל בסופו של הנושא הזה מרוכז במשרד הביטחון שעובד כמובן מאוד בצמוד עם משרד הבריאות ובסופו של דבר השקלול נעשה שם.
יוסף ג'בארין: מתי אמור להיות הדיון הבא באו"מ בעניין הדוח של ישראל?
הילה טנא גלעד: אנחנו כרגע ממתינים לוועדה.
הילה טנא גלעד: כרגע, כמו כל ועדות זכויות אדם של האו"מ, הכול ממתין להכרעה לגבי המשך ההתנהלות מול הוועדות.
הילה טנא גלעד: הם עדיין לא התחילו בדיונים וירטואליים והדיונים עדיין מתנהלים רק פיזית וכמו שאדוני תאר לעצמו, כרגע יש משלחות מרחבי העולם אינה עומדת על הפרק.
הילה טנא גלעד: לכן כל מערך הדיווחים לאו"מ מחכים להחלטה עקרונית בנושא הזה.
הילה טנא גלעד: להערכתנו הם יעברו לדיונים וירטואליים ואז יקבעו מועדים.
הילה טנא גלעד: כרגע הכול נעשה כהכנה.
יוסף ג'בארין: אבל הדוח הרשמי כבר הוגש?
הילה טנא גלעד: הדוח הרשמי אכן הוגש לוועדה.
הילה טנא גלעד: אנחנו מקווים להציג אותו בפניכם באחד המועדים הקרובים.
הילה טנא גלעד: לאחר מכן אנחנו אמורים לקבל מהוועדה רשימת שאלות שאנחנו אמורים להשיב עליה.
הילה טנא גלעד: הרשימה הזאת תתבסס הן על הדוח שהגשנו והן על דוחות חלופיים שיתבקשו להגיש ארגוני החברה האזרחית.
הילה טנא גלעד: הוועדה תעביר אלינו רשימת שאלות עליה נשיב בכתב ואז ייקבע מועד לדיון.
הילה טנא גלעד: כאמור, לגבי המועד, אנחנו ממתינים להחלטה עקרונית של הוועדות.
יוסף ג'בארין: ביקשתי התייחסות מגורמי הצבא.
יוסף ג'בארין: יסמין טאו יצחק ביקשה להגיב.
יסמין טאו יצחק: אני ארצה קודם כל להתייחס לדברים של נציגת גישה שדיברה קודם לכן ולחדד.
יסמין טאו יצחק: כל הורה רשאי להגיש בקשה ליציאה לליווי עם הילד שלו לבית החולים, ללא קשר לגיל.
יסמין טאו יצחק: זה משהו שכן חשוב שנדגיש כאן.
יסמין טאו יצחק: בנוסף אני רוצה לחדד ולהדגיש שאנחנו נמצאים במצב שגורמי המקצוע, אלה שבסופו של דבר בוחנים את הבקשות, לכולם ברור שמדובר במצב רגיל, במצב שבו ההורים רוצים ללוות את הילדים שלהם אך מדובר גם בשיקולים שלנו אין יד בהם.
יסמין טאו יצחק: אנחנו מנסים לעשות ככל הניתן במגבלות השיקולים הביטחוניים שאנחנו כופים עליהם.
יסמין טאו יצחק: דבר נוסף שאני רוצה לומר ולהוסיף זה שיש בקשות, ולא פעם אנחנו נתקלים במצב שבו הבקשה מוגשת אלינו מלכתחילה עם ילדים שהם לא ההורים.
יסמין טאו יצחק: זאת אומרת, כאשר מגישים את הבקשה, מלכתחילה מגישים לנו בקשה כשהיא עם הסבא או עם הדוד מסיבות כאלה ואחרות, מסיבות שהם רואים לנכון, ובמקרים כאלה מאשרים את מה שבאמת הם מגישים לנו.
יסמין טאו יצחק: אפילו יש מקרים שאנחנו מבקשים מהם לבחון ולבדוק האם רוצים להוציא את ההורה עצמו.
יסמין טאו יצחק: חשוב שנאמר את זה כאן.
יסמין טאו יצחק: זה מבחינת ההתייחסות שיש לי.
יוסף ג'בארין: לעניין הגיל.
יוסף ג'בארין: דובר על גיל 55.
יוסף ג'בארין: כנראה הם רואים את זה בשטח.
יוסף ג'בארין: את אומרת שאין הוראות כאלה.
יסמין טאו יצחק: הורה גם בן 25 יכול להגיש בקשה ללוות את הילד שלו.
יוסף ג'בארין: יכול להגיש, אני יודע.
יוסף ג'בארין: השאלה אם יש מדיניות לא לאפשר או להקשות על הגילים מתחת לגיל 50 או 55.
יסמין טאו יצחק: אין מדיניות להקשות על גילים מסוימים.
יסמין טאו יצחק: הבקשה תיבחן בהתאם לשיקולים הביטחוניים שיש לגבי אותו אדם שביקש את הבקשה.
יסמין טאו יצחק: כל מקרה נבחן לגופו.
יסמין טאו יצחק: ככל שניתן להוציא את ההורה בן ה-25 ואין לו מניעה ביטחונית שמועברת אלינו, אנחנו גם נאפשר לאותו בן אדם לצאת וללוות את הילד שלו.
יוסף ג'בארין: עלה גם הנושא של טיפולים רפואיים שאינם בנמצא בעזה בל הם לא מוגדרים כמצילי חיים.
יוסף ג'בארין: אני מבין שלגביהם ההנחיות לא מאפשרות יציאה מעזה.
יסמין טאו יצחק: אנחנו בסופו של דבר ממשים את המדיניות והמדיניות היא לאפשר יציאת חולים לטיפולים מצילי חיים.
יסמין טאו יצחק: אני לא רופאה ואני לא יודעת לאבחן מהי בקשה מצילת חיים ומהי לא כזאת, אבל יש גורם מוסמך ומקצועי שהוא זה שבוחן את הבקשות מלכתחילה ויודע לבצע את האבחנה בין בקשה כזו לבין בקשה מצילת חיים.
יוסף ג'בארין: השאלה אם יש מקום להתחשבות, ואני חושב שיש מקום להתחשבות, סוג של טיפולים רפואיים שהם חשובים ומהותיים, אמנם לא מוגדרים כמצילי חיים אבל הם לא בנמצא והם לא קיימים בעזה עבור ילדים.
יוסף ג'בארין: אם כן, מה עושים?
יוסף ג'בארין: הילד לא מקבל את הטיפול, לפי ההנחיות?
יסמין טאו יצחק: שוב, גורמי המקצוע שגם דוקטור אשר שלמון הרחיב עליהם, שאלה הן מתאמות הבריאות, אנחנו יודעים לבצע אתן את הבדיקה האם יש את האפשרות לקיים את הבדיקה הזאת בעזה ואם לא.
יסמין טאו יצחק: יש מקרים שאנחנו בוחנים, קשה לי להגיד מדיניות כללית.
יסמין טאו יצחק: אני יכולה לומר שכל מקרה נבחן על ידי גורם המקצוע הרלוונטי האם הוא יכול בסופו של דבר לקבל את הטיפול בישראל או באיו"ש ובעצם לתת את המענה הנכון לאותו תושב.
יוסף ג'בארין: חבר הכנסת דוקטור מנסור עבאס.
מנסור עבאס: תודה לך אדוני היושב ראש.
מנסור עבאס: אני מברך אותך על קיום הדיון הזה.
מנסור עבאס: יש היבט הומני מובהק בנושא הזה, בשני הכיוונים והערכים ההומניים לא מתקזזים אחד עם השני.
מנסור עבאס: לכן כן יש למצוא פתרונות לסוגיה הזאת ולתת את הטיפול האופטימלי בתנאים האופטימליים לילדים.
מנסור עבאס: מצד שני, ברשותך אני רוצה להעלות מקרה שאני מטפל בו היום משעות הבוקר.
מנסור עבאס: חולה מג'נין שנמצא במצב קשה.
מנסור עבאס: משפחתו פנתה למספר בתי חולים מרכזיים בארץ וביקשה להעביר אותו לטיפול על חשבונה.
מנסור עבאס: בינתיים שלושה בתי חולים סירבו לקבל אותו.
מנסור עבאס: אנחנו מנסים למצוא פתרון ומענה לסוגיה ההומנית הזאת אבל בינתיים לא מצליחים.
מנסור עבאס: אנחנו מערבים את משרד הבריאות ופונים ישירות לבתי החולים.
יוסף ג'בארין: תחדד את הקושי.
יוסף ג'בארין: יש כאן אנשים שאולי אחראים לנושאים האלה.
מנסור עבאס: בדיוק.
מנסור עבאס: לכן העליתי את זה.
מנסור עבאס: הוא קשור לנושא שלך אבל מהיבט אחר.
מנסור עבאס: לא מדובר בנוכחות הורים אלא החולה עצמו.
יוסף ג'בארין: בן כמה הוא?
מנסור עבאס: בן 50.
מנסור עבאס: הוא חולה במצב קשה, מאושפז בבית חולים בג'נין.
מנסור עבאס: פנו לבית החולים הדסה ולתל השומר וביקשו להעביר אותו על חשבון המשפחה שמוכנה לתת התחייבות מקדמית לכך.
מנסור עבאס: בינתיים קיבלו סירוב מבתי החולים.
מנסור עבאס: אני פניתי גם לסגן השר שהעביר אותי לשר עצמו אבל בינתיים אין לנו תשובה, לא מלשכת השר ולא מבתי החולים.
יוסף ג'בארין: נושא חשוב שמעלה חבר הכנסת מנסור עבאס.
יוסף ג'בארין: עם גורמי המקצוע וגורמי הביטחון ששותפים לדיון, נקווה שיוכל לקדם את הנושא.
יוסף ג'בארין: נציג משרד הבריאות, דוקטור שלמון, אמר הוא ישמח לקבל פניות ולטפל בהן באופן ישיר.
יוסף ג'בארין: יש לנו דרך להתקשר אתו ונוכל להעביר אליו את הפרטים.
יוסף ג'בארין: הוא דיבר לפני שהגעת והצהיר שהוא ישמח לסייע בנושאים הרפואיים הללו.
יוסף ג'בארין: נעביר אליך את דרך ההתקשרות אליו.
יוסף ג'בארין: אני יודע ואני מכיר יוזמות בחברה האזרחית, בעיקר בחברה האזרחית הערבית, בישובים הערביים, כדי לתמוך ולסייע למשפחות.
יוסף ג'בארין: אני מכיר את היוזמות של עמותת אמנינה, את עמותת פאקר בהיראק, חשוב על האחר, מתנדבים מהרבה ישובים ערביים, עמותת אל עטא אל אחסן ויש לנו הערכה רבה לעבודה ההתנדבותית שהם עושים לרבות סיוע במימון הטיפולים אל מול בתי החולים וסיוע בהסעות.
יוסף ג'בארין: אני מקווה שנמצאת אתנו גדיר מסלמני, נציגת עמותת פאקר בהיראק - חשוב על האחר – ואולי נשמע על היוזמה שלהם בתחום הזה.
גדיר מסלמני: בבקשה, תדבר ולאא אבו שארב.
ולאא אבו שארב: שלום לכל הנמצאים.
ולאא אבו שארב: אני מנכ"לית עמותת לחשוב על האחר.
ולאא אבו שארב: אנחנו בדרך כלל פעילים בקרב כל האוכלוסיות החלשות, במיוחד באוכלוסייה הערבית, ומנסים לעזור כמה שאפשר.
ולאא אבו שארב: במיוחד אנחנו מלווים הרבה ילדים שמגיעים מעזה לקבל טיפול כאן בארץ.
ולאא אבו שארב: יש כמה נושאים שעלו בדיון ואני רוצה להתייחס אליהם, במיוחד לדבריה של יסמין ואני מקווה שהוא תוכל לענות על חלק מהשאלות ועל הדברים בהם אנחנו נתקעים ביום יום שלנו.
ולאא אבו שארב: תודה רבה לחברי הכנסת שיזמו את הדיון.
ולאא אבו שארב: זה צעד מאוד חשוב ומבורך.
ולאא אבו שארב: בהתייחסות לנושא הגיל, נושא בו אנחנו נתקלים כמעט יום יום.
ולאא אבו שארב: השאלה היא למה החברה הפלסטינית לא שולחת אישורים להורים הצעירים בגילם ואתם מקבלים רק את האנשים שהם מעל גיל 55.
ולאא אבו שארב: אני חושבת שבאמת זה לא הוגן.
ולאא אבו שארב: אולי יש סיבה לכך והבקשות שלהם נשלחות על סמך דברים שקרו אולי לפני כן.
ולאא אבו שארב: יש עוד דבר בו אנחנו נתקלים, כל הנושא הזה של האישורים של הורים שיכולים להיכנס.
ולאא אבו שארב: למשל, אימא שיש לה ילדים בעזה והיא מחליטה להצטרף לטיפול של אחד הילדים שלה בבית החולים.
ולאא אבו שארב: היא נכנסת ויוצא שהיא יכולה להיתקע בארץ למשך שנה או יותר, תלוי בטיפול בו מקבל הילד שלה, ואם היא חוזרת בחזרה לעזה, יש לה מה שנקרא חסימה והיא לא יכולה לקבל אישור כדי שתוכל לחזור בחזרה לילד שלה.
ולאא אבו שארב: נשמח לקבל מענה כי זה משהו בו אנחנו נתקלים כל הזמן.
ולאא אבו שארב: דבר נוסף שאני רוצה להתייחס אליו.
ולאא אבו שארב: בכניסה, אחרי שילד נשאר בבית החולים במשך שנה-שנתיים ומחליט לחזור לעזה, במחסום הרבה פעמים מחליטים לא לתת להם לקחת את הדברים שלהם שאספו במהלך השנים בבית החולים.
ולאא אבו שארב: האם ידוע לך שזה אכן מה שקורה ואתם מקבלים הוראות שבמחסום אמורים לעשות דבר כזה?
ולאא אבו שארב: זה קורה ולא מעט.
ולאא אבו שארב: עוד נושא מאוד חשוב שאני חייבת להתייחס אליו וזה כל הנושא של הבירוקרטיה.
ולאא אבו שארב: אני אתייחס לנקודה מאוד ספציפית.
ולאא אבו שארב: אם אנחנו מדברים על ילד סופני שמגיע לארץ והחליטו שהוא לא הולך למות בזמן הקרוב, חודש, חודשיים, אולי שבוע, ומחליטים לקרוא לאחד מההורים שלו.
ולאא אבו שארב: כמו שאמרנו, לפחות 30 אחוזים מהילדים מגיעים לבית החולים ללא אחד מההורים וזה דבר נוראי.
ולאא אבו שארב: זה גורם לבעיות נפשיות, להמשך הטיפול וקשיים שמתפתחים בהמשך.
ולאא אבו שארב: אם האימא רוצה לבוא לבקר את הילד הסופני שלה, היא צריכה להגיש בקשה ו-14 ימי עסקים עוברים עד שהיא מקבלת את האישור לכך.
ולאא אבו שארב: בפעם האחרונה קרה לנו שילד נפטר ורק באותו יום אימא שלו הצליחה לקבל אישור כדי שתוכל לבוא ולבקר אותו.
ולאא אבו שארב: לא לבקר אלא פשוט לומר לו שלום.
ולאא אבו שארב: זה אחד הדברים שקשה מאוד לקבל אותם.
ולאא אבו שארב: אנחנו מצרפים אישורים, אנחנו שולחים אישור על כך שיש מצב כזה חריג והילד הזה ילך לעולמו, אבל עוברים 14 ימים עסקים עד שמאשרים לאימא שלו לבוא לבקר אותו.
ולאא אבו שארב: זה נוראי.
ולאא אבו שארב: זאת אחת מהבירוקרטיות שאנחנו לא מצליחים לטפל בהן.
ולאא אבו שארב: אלה הנושאים שממש נשמח אם יש אפשרות להתייחס אליהם כי אנחנו רואים את זה בשטח ביום יום.
ולאא אבו שארב: אנחנו מלווים את הילדים, במיוחד לתל השומר, ואלה דברים בהם אנחנו נתקלים.
ולאא אבו שארב: זה משהו שיש אנשים שיכולים להעיד על כך.
ולאא אבו שארב: אני מודה לכם על התייחסות.
יוסף ג'בארין: עדות מאוד חשובה מהשטח.
יוסף ג'בארין: אני מברך ואומר לכם יישר כוח על העבודה החשובה שאתם עושים אל מול הילדים והמשפחות.
יוסף ג'בארין: יסמין הקשיבה לסוגיות שעלו, גם בעניין ההשפעה של הגיל של ההורים, גם בעניין הכנסת חפצים והאם יש הנחיה מיוחדת לגבי ילדים סופניים.
יוסף ג'בארין: ולאא הצביעה על המקרה הטרגי של ילד שהלך לעולמו לפני שאימא שלו הצליחה להיכנס.
יסמין טאו יצחק: אני אתחיל בסוגיה הראשונה, הגיל.
יסמין טאו יצחק: גם הנציג הקודם שדיבר מבית החולים, לצערי אני לא זוכרת את שמו, הציף מקרים בהם הורים פלסטינים מעזה בוחרים לא להגיע עם הילדים שלהם וזה מכיוון שהאימא צריכה לטפל בשאר הילדים שנשארים בעזה או לחילופין כי האבא עובד והוא צריך לפרנס את המשפחה ולצאת לעבוד.
יסמין טאו יצחק: יש מקרים בהם ההורים יכולים לומר שהם מעדיפים שהסבתא תצא עם הילד ובמקרה הזה אין לי שיקול חוץ מלנסות ולאשר את הבקשה לפי מה שהם מבקשים.
יסמין טאו יצחק: מבחינת החסימה במערכת, לא כל כך הצלחתי להבין על מה מדובר.
יסמין טאו יצחק: אני אשמח להבהרה נוספת בתום הדיון בוועדה כדי להבין על מה מדובר.
יוסף ג'בארין: האם יש הנחיה שאימא שעוברת את הגבול לא אמורה להכניס חפצים אתה?
יסמין טאו יצחק: אתה מדבר על סעיף לאחר מכן, על הכנסת החפצים.
יסמין טאו יצחק: אני כרגע מדברת על חסימה במערכת.
יסמין טאו יצחק: היא ציינה אימא שחוזרת לעזה, לאחר מכן לא יכולה לחזור לצאת משם.
יסמין טאו יצחק: אני לא כל כך מצליחה להבין על מה מדובר ואני אשמח לבדוק.
יוסף ג'בארין: אם יש נושאים ספציפיים, ולאא, אפשר בהחלט להעביר אותם.
יוסף ג'בארין: אני מבין שאין הנחיה שאם האימא חוזרת לעזה היא לא יכולה לחזור לכאן שוב.
יסמין טאו יצחק: לא.
יסמין טאו יצחק: אני לא מכירה הנחיה כזאת.
יסמין טאו יצחק: בנוסף, גם הכנסת החפצים, אני לא מכירה.
יסמין טאו יצחק: לא הגיעה לפתחנו איזושהי בקשה או מקרה כזה.
יסמין טאו יצחק: שוב, אם יש משהו, תעבירי לי ואני אבחן, אבדוק ונחזיר תשובה בהתאם.
יסמין טאו יצחק: בנוגע לילדים סופניים.
יסמין טאו יצחק: דיברתם כאן על מקרה מאוד ספציפי.
יסמין טאו יצחק: קשה לי לענות על המקרה הספציפי הזה.
יסמין טאו יצחק: אני כן יכולה לומר שכל בקשה הומניטרית – ובמקרה הזה מדובר בבקשה הומניטרית – מטופלת בדחיפות ההכרחית לאותה בקשה.
יסמין טאו יצחק: לגבי המקרה הנוכחי עליו דיברת, אני לא יודעת להתייחס אליו כי אני לא מכירה את הבקשה לפרטיה אבל אני יכולה לומר שאנחנו בוחנים כל מקרה באותו רגע ומנסים להוציא את אותו אדם בהקדם האפשרי על מנת שיוכל להגיע לבית החולים.
יוסף ג'בארין: אפשר לומר שבמקרים הללו של ילדים סופניים, אני מניח שיש הנחיה לגלות רגישות לנושא ולזרז את הטיפול.
יוסף ג'בארין: כדי שהבקשה לא תיתקע לזמן ממושך והתוצאה תהיה טרגית.
ולאא אבו שארב: אלה מקרים שחווינו אותם באופן כמעט חודשי, במקרים של חזרת ילדים לעזה וגם בקבלת הורה בחזרה לכאן.
ולאא אבו שארב: אלה דברים שאנחנו נתקלים כמעט כל הזמן.
ולאא אבו שארב: זריקת חפצים במעבר, אי הכנסת טבלטים, אם הם מהרשות או אם הם מהארץ, עגלות שמבקרים מההורים להשאיר במחסום ולא להכניס אותן.
ולאא אבו שארב: אלה דברים בהם אנחנו נתקלים כמעט ביום יום.
ולאא אבו שארב: אנחנו נשמח שתהיה לנו כתובת לפנות ולשאול.
ולאא אבו שארב: במקרה של ה-14 ימים המתנה, אנחנו באמת צריכים לגלות יחס אחר.
ולאא אבו שארב: אין בירוקרטיה אחרת.
ולאא אבו שארב: אם אומרים 14 ימים, אלה 14 ימים והרבה פעמים מצרפים מסמכים רפואיים שמסבירים שהילד הולך לעולמו בטווח של חודש, שבוע, שבועיים, אבל אנחנו עדיין נקבל את אותו יחס של 14 ימים.
ולאא אבו שארב: לא היה לנו מקרה שהרגשנו שיש אפשרות לזרז את התהליך, במיוחד כמובן שאין חוק שמגדיר את זה או אין איזו תקנון שמאפשר רק במקרים החריגים האלה להתייחס לזה בצורה משמעותית.
יוסף ג'בארין: יסמין, למי את מציעה ל-ולאא ולעמותות שמקדמות את הנושא לפנות?
יוסף ג'בארין: לפחות במקרים החריגים הללו, כאשר יש קושי, בין אם זה בעניין אימא שרוצה שוב לחזור לבקר את בנה או הכנסת חפצים?
יוסף ג'בארין: מי הכתובת שאת מציעה לפנות אליה?
יסמין טאו יצחק: הכתובת היא מת"ק עזה.
יסמין טאו יצחק: גם רן גולדשטיין ציין את זה קודם ואמר עד כמה הוא עובד ומכיר את אמיר אבו ג'נב שהוא רמ"ד התיאום האזרחי והוא נמצא גם כאן בדיון ושמע את כל הדברים שנאמרו.
יסמין טאו יצחק: הוא הכתובת לתת לכם מענה לכל סוגיה או בעיה שעולה וכמובן מענה לכל הסוגיות שהצפת כאן ברגעים אלה.
יסמין טאו יצחק: מוקד הטלפון וגם מוקד הפניות של המת"ק מפורסם גם באתרי האינטרנט וניתן להשיג אותם ולהגיע אליהם.
יוסף ג'בארין: זה כן, אבל אני מניח שלפעמים יש נושאים שמצריכים התייחסות דחופה.
יוסף ג'בארין: אולי עדיף שלעמותות שמלוות את הנושא תהיה כתובת למקרים חריגים שמצריכים טיפול יותר דחוף.
יסמין טאו יצחק: בדומה למקרים עליהם רן דיבר, אמיר ידע לתת את המענה וגם לתת את המענה האישי במקרים שיידרשו לכך.
יוסף ג'בארין: אני רואה שאמיר אתנו.
יוסף ג'בארין: אמיר, אתה רוצה להתייחס?
אמיר אבו ג'נב: צוהריים טובים.
אמיר אבו ג'נב: אני רב-סרן, רמ"ד תיאום אזרחי של מת"ק עזה.
אמיר אבו ג'נב: יסמין הציגה את רוב הדברים בצורה מסודרת וכמו שצריך.
אמיר אבו ג'נב: לגבי הטענות האחרונות ש-ולאא העלתה.
אמיר אבו ג'נב: מבחינת חזרת הורה שהיה עם הילד שלו, אנחנו נשמח לקבל דוגמאות שיאמרו מהי חסימה כי אנחנו לא מכירים דבר כזה.
אמיר אבו ג'נב: יש עובדות שמראים שאנשים חזרו ויצאו בחזרה ללוות את הילדים שלהם.
אמיר אבו ג'נב: לגבי החפצים שלהם במחסום, אפשר לפנות לרשות המעברים ולקבל מהם התייחסות.
אמיר אבו ג'נב: אני לא מכיר מקרים כאלה.
יוסף ג'בארין: אבל אין הנחיה לא להכניס חפצים.
אמיר אבו גנב: עובדה שאנחנו נותנים היתרים לחולים ולמלווים.
אמיר אבו גנב: הם יוצאים עם החפצים שלהם.
אמיר אבו גנב: לכן אמרתי שכל טענה כזאת, יש את רשות המעברים שיודעת לתת את המענה לטענה הזאת.
ולאא אבו שארב: אין חוק שמגדיר את זה כך.
ולאא אבו שארב: נכון?
ולאא אבו שארב: אין חוק שמגדיר שהם צריכים לזרוק.
ולאא אבו שארב: האם יש איזה סעיף ביטחוני שאומר שאסור להם להעביר חפץ כלשהו?
ולאא אבו שארב: אם זה קיים, נעביר את זה למטופלים.
יסמין טאו יצחק: רשות המעברים היא הכתובת לענות על השאלה הזאת.
אמיר אבו גנב: בדיוק.
יסמין טאו יצחק: הם אחראים על המעברים.
ולאא אבו שארב: הם לא יודעים באמת אם זה קורה או לא קורה.
ולאא אבו שארב: זאת אומרת, יכולים לקרות מצבים כאלה אבל אתם לא הכתובת לענות לנו על כך.
יוסף ג'בארין: אני מניח שהשאלה היא ברמה העקרונית והיא האם יש הנחיות מסוימות לגבי חפצים בעייתיים או דברים כאלה.
יוסף ג'בארין: אם זה קיים, כדאי שהמשפחות ידעו על כך ואז יוכלו להתמודד עם המצב.
יוסף ג'בארין: שלא יהיו להן קשיים במעבר עצמו.
יוסף ג'בארין: אני מניח שזה ייבדק.
אמיר אבו גנב: כן.
אמיר אבו גנב: אפשר לפנות לרשות המעברים שהם הכתובת בעניין והם ייתנו הסברים כנדרש.
אמיר אבו גנב: לגבי הטענה השלישית, במקרה של ילד חולה סופני.
אמיר אבו גנב: אנחנו מגלים רגישות במקרים כאלה ונותנים מענה.
אמיר אבו גנב: גם במקרה של בקשות כאלה, נותנים מענה כמה שאפשר יותר מוקדם.
אמיר אבו גנב: במקרים האלה אפשר לפנות ישירות על מנת לתת מענה בהקדם.
יוסף ג'בארין: אנחנו חייבים לסיים את הדיון.
יוסף ג'בארין: אני רוצה להודות לכל חברי הכנסת שהשתתפו בדיון.
יוסף ג'בארין: אני רוצה להודות לכל המשתתפים בדיון גם כאן וגם ב-זום.
יוסף ג'בארין: לוועדה חשוב לקבוע באופן מפורש את זכותם של הילדים לקבל טיפול רפואי בליווי אחד ההורים שלהם.
יוסף ג'בארין: שמענו את החשיבות הרפואית, הפסיכולוגית, הסוציאלית של ליווי הורים.
יוסף ג'בארין: לכן הוועדה מדגישה את חשיבות הליווי הזה.
יוסף ג'בארין: הנתונים שנשמעו בדיון, לפיהם כ-30 אחוזים מהילדים אינם זוכים לליווי הורה בעקבות סירוב, הנתונים הללו הם נתונים מטרידים והייתי אומר נתונים קשים וגם יש בהם הפרה של החלטת ועדת הזכויות הכלכליות, התרבותיות והחברתיות של האו"מ שקובעת את זכותו של הילד לקבל את הליווי הזה.
יוסף ג'בארין: לכן הוועדה קובעת שיש לאפשר לילדים להיכנס לשטחי ישראל ולקבל את הטיפולים הנדרשים בליווי של הורה.
יוסף ג'בארין: הוועדה גם מדגישה את הצורך לאפשר טיפולים שאינם בנמצא ברצועת עזה ולא רק טיפולים מצילי חיים.
יוסף ג'בארין: אלה טיפולים מאוד חיוניים לילדים פלסטינים עזתיים ולכן צריך להבטיח גם את הטיפולים הללו, בין אם הם מתבצעים בישראל ובין אם בבתי החולים ברשות הפלסטינית.
יוסף ג'בארין: הוועדה מבקשת לקבל ממשרד הביטחון את הנתונים אליהם התייחסנו בתחילת הדיון, פילוח לפי הגדה וגם רצועת עזה לגבי הבקשות שהוגשו, בקשות שאושרו ומקרים בהם לא ניתן אישור ליווי להורה.
יוסף ג'בארין: אלה נתונים שיהיו חשובים לנו כדי לקבל את התמונה המלאה.
יוסף ג'בארין: אני מניח שנקבע ישיבת המשך אולי בעוד כחודשיים-שלושה כיד לוודא שאכן חלה התקדמות בסוגיות שעלו בדיון.
יוסף ג'בארין: אני פותח את הישיבה של הוועדה לזכויות הילד, היום יום שלישי, ה-20 לאוקטובר.
יוסף ג'בארין: בנושא הפעלת מפעל ההזנה לילדים, מצבם של מאות אלפי ילדים כיום נוכח אי הפעלת מפעל ההזנה ונוכח משבר הקורונה המתמשך מאז מארס.
יוסף ג'בארין: בעקבות סגירת בתי הספר עוד במארס וגם הסגר הנוסף לפני כחודש, תמונת המצב כיום לדעתי מאוד מדאיגה לגבי מאות אלפי ילדים במעמד סוציו-אקונומי נמוך בעיקר בישובים מהאשכולות הנמוכים שלא זוכים יותר לארוחה חמה שהובטחה להם עוד בחוק מ-2005.
יוסף ג'בארין: הנתונים של המוסד לביטוח לאומי לפני שנה חושפים תמונה מאוד קשה לגבי ילדים רעבים בישראל, לגבי ילדים עניים.