GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
האלה אספניולי: (אומרת דברים בשפה הערבית להלן התרגום החופשי) חנאן היא מקרינה אור וחום לכל הסובבים אותה, החיוך שלה הוא נצחי, אף פעם אתה לא רואה אותה לא מחייכת, היא נותנת לכל מי שרואה אותה ומכיר אותה להרגיש בנוח בקרבתה ובביטחון, כל אחד רוצה להיות איתה.
האלה אספניולי: היא אישה יצירתית, חזקה, נותנת הרבה מעצמה למען האחרים ומאוד קשורה לזהות שלה.
האלה אספניולי: אלה היו כמה מילים על חנאן ועכשיו אני אעבור לעבודה שלה במרכז אלטופולה ואיך היא קידמה את ספרות הילדים.
האלה אספניולי: ד"ר חנאן היא ממייסדי מרכז אלטופולה והיא עבדה שם מאז שנת 89', מאז שיוסד המרכז, היא הייתה מרכזת לנושא ספרות הילדים, פיתחה את הנושא ומיסדה אותו כחלק מעבודת המרכז.
האלה אספניולי: עד שעברה לעבוד במכללה האקדמית הערבית בתור מנהלת למרכז ספרות הילדים שהוקם דאז, היא התחילה לפתח את המרכז, השקיעה הרבה והיא נתנה הרבה מעצמה, אך בשל בעיות, עד כמה שאני מכירה, בעיות תקציביות ומדיניות של הנהלת המכללה ואמנויות לעם הפסיקה חנאן לנהל את המרכז, אבל המשיכה לעבוד במכללה בתור מרצה ובתור יו"ר המחלקה לחינוך לגיל הרך.
האלה אספניולי: חנאן התמסרה לנושא ספרות הילדים, קידמה כמה פעילויות במרכז אלטופולה, כגון עשתה הכשרות של אנשי מקצוע.
האלה אספניולי: בשל המחסור אנחנו יודעים שהיא עשתה יש מאין, אפשר להגיד שבזמנו, ב-89', נושא ספרות הילדים היה אפס כמעט בחברה הערבית, לא היו ספרים איכותיים, לא היו אנשים מוכשרים, אז היא התחילה בהכשרת אנשי מקצוע בשל המחסור הגדול במומחים בספרות הילדים הערבית, ריכזה מסלול בתוכנית הכשרה למטפלות שנעשתה מטעם המרכז והמסלול הזה נכלל בכל תוכניות ההכשרה שהוקמו משנת 89' עד 99'.
האלה אספניולי: היא עשתה מספר הכשרות גם למחנכים בשטח, לא רק לאנשים שרצו להכשיר את עצמם להיות גננות ומטפלות, אלא גם לאנשים שעובדים בשטח גם בנושא ספרות הילדים ואיך לספר סיפורים היסטוריים.
האלה אספניולי: היא הזמינה הרבה מומחים מהעולם וגם מומחים מפלסטין למפגשי דיון וסדנאות בנושא ספרות הילדים כמו הסופרת הבריטית לין ריד בנקס, סופרת ירדנית, תגריד אלנג'אר, שהרבה מכירים אותה, והסופרת השבדית,- - - גם הרבה מכירים אותה בתור מישהי שיש לה מרכז ספרות ילדים ומחברת ספרים.
האלה אספניולי: היא גם הזמינה כל מיני מומחים מהעולם והקימה מספר סדנאות למורים וגננות וגם להורים, בהשתתפות הסופרת תגריד אלנג'אר.
האלה אספניולי: היא עבדה גם עם הורים בכדי לתת להם את האפשרות איך לבחור סיפור.
האלה אספניולי: היא גם הוציאה מספר ספרים מעניינים, חדשניים בנושא, אחד הספרים החדשניים שהיא הוציאה הוא לא ממש ספר, 'מוקרה', מוקרה, הפירוש בערבית הוא הקול הראשון שהתינוק מוציא כשהוא מתחיל לדבר.
האלה אספניולי: היא קראה ליומן הזה, שזה יומן לילד עם הוריו בשנה הראשון, היא קראה לזה 'מוקרה' והוא היה מאוד מאוד מאוד יצירתי, בהצטרפות גם של המשורר העממי סעוד אלאסדי, ועד עצם היום הזה האנשים דורשים את 'מוקרה' בכדי לכתוב לילדים שלהם את הזיכרונות שלהם ומה הילד עובר.
האלה אספניולי: כחלק מהיצירתיות שלה היא גם הוציאה סיפור "כמה יפים הם מאכליי", שהוא סיפור שמתבסס על שיר עממי.
האלה אספניולי: הרבה מכירים את השיר העממי "סעדה אלסעדאנה" (סעדה הקופה), היא כתבה את הספר בהסתמך על השיר הזה בכדי לקשר את הילד עם האוכל הערבי.
האלה אספניולי: גם הספר הזה מאוד נדרש ומאוד אוהבים אותו.
האלה אספניולי: גם בעבודה שלה עם ההורים היא סקרה, עשתה סקר על ספרים בכדי למצוא ספרים איכותיים וכתבה בעלון איך בוחרים את הספר, עלון הדרכה להורים בנושא איכות ספרות הילדים שהתפתח אחר כך לספר שהיא השתתפה איתו עם מונא ועם גב' תע'ריד אל-סייד.
האלה אספניולי: היא כתבה מספר מאמרים בנושא, גם שפורסמו בעלונים של מרכז אלטופולה ואחד העלונים של "המזת וסל" (חוליה מקשרת)
האלה אספניולי: יוחד במיוחד לספרות הילדים.
האלה אספניולי: עם הזמן חנאן נעשתה יועצת בנושא והגישה ייעוץ ליחידים ולמוסדות שהתעניינו בנושא והיא הכינה תוכנית ראשונה לקידום ספרות הילדים עבור תוכנית 'קרב'.
האלה אספניולי: כמובן היא התעניינה בסיפור העממי והפיצה אותו במטרה ליידע את הציבור במורשת הפלסטינית העשירה והשתתפה בכנסים עולמיים ועשתה את הדוקטורט שלה על הסיפור העממי.
האלה אספניולי: שיהיה זכרה ברוך ותודה לכם.
יוסף ג'בארין: תודה, תודה רבה, ד"ר האלה.
יוסף ג'בארין: נבילה אספניולי.
נבילה אספניולי: בוקר טוב לכולם.
יוסף ג'בארין: בבקשה נבילה.
נבילה אספניולי: (אומרת דברים בשפה הערבית להלן התרגום החופשי) בוקר טוב לכולם.
נבילה אספניולי: למען האמת שאין מילים היכולות להביע את ההפסד הגדול שלנו לאחר הליכתה של חנאן, ואני מצטרפת לכל הדוברים שקדמו לי ואני אומרת שההפסד שלנו הוא גדול.
נבילה אספניולי: התבקשתי לדבר על האתגרים, אני אעבור לעברית.
נבילה אספניולי: התבקשתי לדבר על האתגרים של ספרות הילדים.
נבילה אספניולי: אני רוצה להגיד שהתחלת ההתעניינות בספרות ילדים בדרך כלל בעולם הייתה באיסוף הספרות העממית כפי שעשו האחים גרים בגרמניה.
נבילה אספניולי: לדעתי מה שעשתה חנאן, היא נעשתה לגרים הפלסטינים בתוספת למה שעשה ד"ר שריף כנאענה בספר הייחודי שלו "קול יא טיר" (ספרי לי נא סיפור), לספר סיפור.
נבילה אספניולי: לדעתי האתגר הראשון הוא בלהמשיך את המורשת של חנאן ולפרסם את האוסף שלה לסיפורים העממיים.
נבילה אספניולי: דרך ההכנה שלה לעבודת הדוקטורט היא אספה מאות של סיפורים עממיים וזה אוצר לחברה הפלסטינית שהשאירה לנו מהמורשת שלנו שחשוב לנו להמשיך.
נבילה אספניולי: זה אתגר שאני מקווה שנוכל לעמוד בו.
נבילה אספניולי: לגבי האתגרים, אני חושבת שאחד מהאתגרים הנוספים, האתגר הראשון הוא היעדר תיעוד להתפתחות תחום ספרות הילדים הערבית בארץ והקשר שלה לספרות ילדים פלסטינית וערבית ועולמית, דבר המונע התפתחות מבוססת למידה ומונע הבנת התרומה לתחום.
נבילה אספניולי: יש לעודד אוניברסיטאות בארץ ואוניברסיטאות פלסטיניות לקחת את האתגר הזה על עצמן ולפתח מרכז למידה ולימוד אודות ספרות ילדים שייקח על עצמו את הובלת ספרות הילדים, תפקידה החשוב בחינוך ובהתפתחות הילד והילדה.
נבילה אספניולי: ב-20 השנה האחרונות, והרבה גם בזכות העבודה שעשתה חנאן, יש התעוררות בתחום, גם מבחינה מספרית, מספר הכותבים והכותבות ומספר ההוצאה לאור.
נבילה אספניולי: אני זוכרת, כשחיפשה חנאן בקורס הראשון כשהיא ניסתה לעשות לסופרים עם הסופרת - - - לא היה הרבה מי להזמין לסדנה והיום יש עשרות סופרים שאני חושבת שאפשר, שלא כולם מוכרים, אבל גם יש התעוררות איכותית בספרות שמפורסמת היום.
נבילה אספניולי: אני חושבת שיש צורך בהקמת מרכז לספרות ילדים שייקח על עצמו את התפקידים שחסרים, כולל בנק ידע שירכז את כל הידע אודות ספרות ילדים ערבית ויפתח אפשרות למחקר ייחודי בנושא שיכלול שמות של הסופרים, המאיירים, הספרים שהוצאו לאור, יקדם מחקר ויקדם סטודנטים ללמוד ולחקור בנושא ויתמוך בסופרים.
נבילה אספניולי: המחסור בתוכניות הרשמיות המעודדות סופרים וסופרות ליצור ספרות ילדים איכותית ויעודד צריכת ספרות ילדים בבתי ספר, חוץ מתוכנית אחת בספריית אלפאנוס שמתקיימת בשיתוף עם משרד החינוך רוב התוכניות כאלה שהוכנו במרכזי מילו"א ובספריות עירוניות ובתוכניות ההעשרה שהופעלו במסגרת תוכנית סל התרבות ו'קרב', הם צומצמו לאחרונה עד כמעט אפס.
נבילה אספניולי: יש לחזק ולפתח תוכניות כאלה שיאפשרו לילד וילדה מגיל צעיר להתקשר לספר, בהסתמך על כל מה שנאמר גם חשיבות פיתוח ספרות הילדים לפיתוח ערכים ולהתפתחות של התינוק או התינוקת ובכלל התרומה הרבה של ספרות ילדים.
נבילה אספניולי: אתגר אחר הוא שרוב ההוצאות לאור הן פרטיות, ביוזמות פרטיות, דבר שמשפיע על איכות הספר ועל השיווק של הספר.
נבילה אספניולי: יש להקים הוצאה לאור שתלווה את הסופר או הסופרת ותיקח על עצמה הוצאה ואיור ועיצוב ושיווק.
נבילה אספניולי: האתגר הטכנולוגי, שאנחנו כולנו היום מתמודדים איתו, במיוחד בזמן הקורונה, צריך לפתח גם את ענף ספרות הילדים בטכנולוגיה המתאימה שתפיץ את הספר ואת חשיבותו.
נבילה אספניולי: האתגר האחרון הוא איכות הספרים.
נבילה אספניולי: מאחר שאין מרכזי ידע ולמידה אין שיח על איכות הספר המוגש לילד או ילדה והכול תלוי במוציא לאור שלרוב, כפי שנזכר לעיל, הוא איש/אישה פרטיים.
נבילה אספניולי: הרבה מהספרים הנמצאים בשוק לא עברו שום ביקורת ושום הערות ביקורתיות ולכן הצורך הדחוף בעיניי הוא לעורר שיח ביקורתי על ידי הקמת גוף של מומחים ומומחיות אשר עם כל הוצאה לאור יעשו סקירה, יעברו על הספר, יעוררו שיח על חשיבות הספר ועל החשיבות בתכנים והאיכות של הספר.
נבילה אספניולי: אני חושבת שהאתגרים הרבים, יש עוד הרבה שלא אמרתי כדי לאפשר גם לאחרים להוסיף, אבל אני חושבת שזאת מורשת שחנאן השאירה לנו ושאלות רבות שהשאירה לנו פתוחות שאנחנו כולנו מחויבים ומחויבות להמשיך את דרכה.
נבילה אספניולי: יהי זכרה ברוך.
נבילה אספניולי: תודה.
יוסף ג'בארין: תודה, נבילה.
יוסף ג'בארין: לגבי ההמלצות וגם ההצעות לקידום הנושא, אם החומר שלך כתוב אז אני אשמח לקבל ובהחלט אלה יהיו חלק מההמלצות של הדיון הזה כדי שנוכל לקדם אותו גם בתקופה הקרובה.
נבילה אספניולי: אני שולחת מיד.
יוסף ג'בארין: עלא חליחל, גם סופר וגם מנהל הפרויקט במרכז הספר והספריות.
יוסף ג'בארין: בבקשה, עלא.
עלא חליחל: אהלן, שלום.
עלא חליחל: אני לא אכביר מילים.
עלא חליחל: ד"ר ג'ראייסי באמת הייתה מהחלוצות החשובות בחוקרות.
עלא חליחל: בחממת חקאיא, היא גם הייתה מרצה קבועה אצלנו וגם כשהייתה בשלבי מחלה היא התעקשה להגיע לחממה שלנו ולהמשיך עם ההרצאות שהיא נתנה לסטודנטיות והסטודנטים שלנו.
עלא חליחל: החיסרון שלה הוא גדול.
עלא חליחל: אני חושב שדווקא בדור של האנשים שבשנות ה-80 וה-90 לקחו את המושכות לידיים והתחילו לעבוד בתחום הזה שהיה יותר מדי מוזנח, בוא נגיד, היא מהווה נדבך מאוד חשוב בתהליך הזה.
עלא חליחל: איתה יש המון חוקרות וחוקרים, אנשים שפעלו בכל תחום הילדות, לא רק בספרות, שגם להם מגיעה תודה גדולה, חלקם הגדול נמצאים פה בשיחה ואנחנו מסתמכים עליהם ועובדים גם בעקבות המחקרים וגם בעקבות העבודה הרבה שנעשתה לפני.
עלא חליחל: האמת שאני רוצה קצת בטון חיובי להגיד שדברים זזים.
עלא חליחל: ספריית אלפאנוס, גם מונא נמצאת פה וגם פאטמה, עושה מהלך אדיר בתחום הזה, לא רק בזה שמפרסמים ספרות מקומית, אלא גם בליווי עם הטקסטים והאיורים.
עלא חליחל: זאת אומרת אלפאנוס בעצמה גם הפכה לסוג של סדנה מתמשכת, גם לביקורת וגם לטיפוח ספרות ילדים.
עלא חליחל: אנחנו בחממת חקאיא מנסים גם לעשות את המאמץ הזה בסדנאות שלנו ובתהליך העריכה ובהוצאת הספרים.
עלא חליחל: אני שומע המון גם על יוזמות של מו"לים חדשים שנכנסים לשוק, יש את מנאל סעאבנה, שנמצאת פה, יש תזוזה ויש דברים שקורים בזכותה של ד"ר חנאן וגם אנשי ונשות מקצוע שנמצאים איתנו בשיחה, גם חוקרים באקדמיה, זה מתחיל ללכת לכיוון טוב.
עלא חליחל: אמנם לא מספק, אבל לפחות זה התחיל.
עלא חליחל: אני זוכר, חבר הכנסת ג'בארין, אולי היינו לפני שנתיים בוועדה ודיברנו על הבעיות - - -
עלא חליחל: הבעיות פתירות, אגב, לא רק עניין של תקציב והקמת מוסדות למחקר או לטיפוח, אלא דווקא ביוזמות גם פרטיות.
עלא חליחל: ההורים, לפי הניסיון שלנו, צמאים לספרות איכותית וטובה שתלווה את הילדות של הילדים שלהם.
עלא חליחל: זה מאמץ קולקטיבי, תמיד יש בעיות בדרך, אבל אני חושב שיש איזה משהו שמתחיל לזוז, אנחנו מרגישים את זה בשטח, גם אצל הבוגרות והבוגרים שלנו.
עלא חליחל: אני מזכיר את כולם לטובה ואני חושב שהמאמץ הקולקטיבי בהחלט מבורך.
עלא חליחל: יש עוד הרבה דברים לעשות.
עלא חליחל: אני מצטרף גם למה שנבילה אמרה, הצורך למקצע יותר את תהליך היצירה עצמו.
עלא חליחל: ד"ר חנאן תחסר לנו, היא הייתה חלק גם מהעניין הזה, וגם הספרים שהיא כתבה, המחקרים שהיא הובילה, אלה טקסטים שהם מאירי עיניים ונותנים דרך והתוויה לכל אנשי המקצוע שרוצים לעסוק בעניין.
עלא חליחל: אז שיהיה זכרה ברוך.
עלא חליחל: ואני מודה גם לחבר הכנסת ג'בארין שיזם את הדיון הזה ותודה גם לכולם, לכל האנשים שעוסקים בתחום.
יוסף ג'בארין: תודה רבה למר חליחל.
יוסף ג'בארין: אכן היה לנו דיון לפני כיותר משנתיים במסגרת יום השפה הערבית.
יוסף ג'בארין: אני מניח שאם הכנסת הזו תאריך ימים עוד אז נחזור אולי גם לנושא הזה במסגרת יום השפה הערבית שגם מתוכנן השנה.
יוסף ג'בארין: לפני שאני פונה לד"ר ראויה ג'רג'ורה אולי נשמע גם שותף למחקר של ד"ר כרכבי-ג'ראייסי, ד"ר ראפע יחיא.
ראפע יחיא דראושה: (אומר דברים בשפה הערבית להלן התרגום החופשי) אחי ראמז ג'ראיסי, משפחת ג'ראיסי והעמיתים המכובדים.
ראפע יחיא דראושה: אני אדבר כמה מילים בערבית ולאחר מכן אעבור לעברית.
ראפע יחיא דראושה: ד"ר חנאן ג'ראיסי האמינה בצוותיות ובעבודה הקבוצתית המשותפת.
ראפע יחיא דראושה: היא הצליחה בזה בימי חייה, וכנראה שהצליחה גם בהיותה בעולם הבא.
ראפע יחיא דראושה: תנחומיי הכנים למשפחת ג'ראיסי ולכולם.
ראפע יחיא דראושה: אני עכשיו עובר לעברית.
ראפע יחיא דראושה: חבריי, אני מודה לכל מי שיזם ועבד להגשים את המפגש הזה, מפגש מאוד חשוב, לפגוש את עמיתיי החוקרים שחלק מהם אני פוגש תמיד וחלק פעם ב-.
ראפע יחיא דראושה: אני אומר לכם שאנחנו נמצאים מול מחקרים רבים, אבל לפני זה תרשו לי לדבר כמה מילים על זיכרונה לברכה ד"ר חנאן ג'ראייסי.
ראפע יחיא דראושה: ד"ר חנאן ג'ראייסי הייתה שילוב מנצח של אישה שלמדה ייעוץ, שעבדה כל הזמן בשטח, שעבדה באקדמיה, היא ידעה טוב לשלב בין תיאוריה לשטח, זה חסר לנו תמיד, והיא עבדה קשה במכללה הערבית לחינוך לקדם את מסלול הגיל הרך, גם לקדם את מרכז ספרות הילדים ובתחום האקדמאי יש לה גם עבודה אקדמאית מאוד חשובה שתישאר איתנו לאורך הימים.
ראפע יחיא דראושה: היה לי הכבוד לכתוב איתה מאמר מאוד חשוב, בזמנו הוא היה מאמר חלוצי, על השתקפות המוות בספרות ילדים ערבית.
ראפע יחיא דראושה: היא, כמו שאמרה ד"ר האלה אספניולי, יש לה כמה ספרים מאוד חשובים, 'מוקרה', 'כמה יפים הם מאכליי', 'אני וספריי' ועבודת הדוקטורט שלה מאוד חשובה והיא גם חלוצית.
ראפע יחיא דראושה: אני חושב שכל מפעל החיים שלה באקדמיה ובשטח הם מקור לגאווה לכולנו ואני הייתי גאה בה כעמיתה וכחברת צוות במכללה הערבית לחינוך ואנחנו נמשיך בדרכה.
ראפע יחיא דראושה: תרשו לי עכשיו לעבור לספרות ילדים ערבית בארץ.
ראפע יחיא דראושה: אנחנו כולנו, וכל מי שנמצא איתנו על המסך עכשיו, או שומעים אותנו, יודעים שאנחנו לפני אתגרים מאוד מאוד גדולים, חסרות כנפיים לספרות הילדים הערבית בגלל חוסר בתקציבים.
ראפע יחיא דראושה: אני יודע שכל אחד מאיתנו עובד קשה במקום שלו, בשטח שלו, נותן ותורם כמה שהוא יכול, אבל בלי התחשבות ממשלתית מבחינת תקציבים והקמת מרכז ארצי שיענה על כל הדרישות שדיברה עליהן גם נבילה אספניולי – היא דיברה על המון דברים מאוד חשובים שצריך לקחת אותם בחשבון כהמלצה, ד"ר יוסף ג'בארין.
ראפע יחיא דראושה: במחקרים שלי אני מצאתי שאפילו לפני 48' הייתה כאן ספרות ילדים ובגלל כל מיני סיבות, בוא נגיד ככה, האש שלה ירדה, אבל אנחנו חייבים לעבוד ביחד, עבודת צוות, להקים ולעודד מחקרים ולעודד ספרות יפה, יצירות שבאמת מתאימות לילדים.
ראפע יחיא דראושה: ועוד דבר חשוב, לעבוד ולבדוק את הזהות המקומית בספרים האלה.
ראפע יחיא דראושה: בחלק גדול מהספרים אין זהות, אין מקום, כאילו שייכות לעולם אחר ואני חושב שלכולם כאן אכפת, אין אף אחד שלא אכפת לו, כולם יעבדו על זה ואני מקווה לטובה ואם אנחנו נעבוד ביחד כמרכזים וכאנשי אקדמיה וכחוקרים וכל מיני אנשים שאיתנו אני חושב שאנחנו יכולים להשיג את היעד.
ראפע יחיא דראושה: יש לנו את כל היכולות האקדמאיות והיכולות לעבוד עם השטח.
ראפע יחיא דראושה: תודה רבה לכם.
יוסף ג'בארין: תודה, ד"ר ראפע ובהצלחה תמיד.
יוסף ג'בארין: נעבור לד"ר ראויה בורבארה, מנהלת תחום דעת שפת אם ערבית בחברה הערבית במשרד החינוך.
ראויה בורבארה: (אומרת דברים בשפה הערבית להלן התרגום החופשי) בוקר טוב לכולם.
ראויה בורבארה: כמובן שאני אתחיל עם משפט בערבית ואז אעבור לעברית.
ראויה בורבארה: ג'לאל אלדין אל-רומי אמר: 'האדם נשאר בור –אנאלפביתי- עד שהוא קורא את עצמו'.
ראויה בורבארה: ואנו, באמצעות קריאת הספרות העממית שלנו, החלנו לקרוא את עצמנו, והחלנו כעם לצאת מהבורות שלנו.
ראויה בורבארה: אני מאוד מעריכה את קיום הישיבה ודיון חשוב זה בוועדה לזכויות הילד על ספרות ילדים ולזכרה של ד"ר חנאן כרכבי-ג'ראייסי.
ראויה בורבארה: למה זה כל כך חשוב ובמיוחד בוועדה הזו?
ראויה בורבארה: כי זכותו של כל ילד ליהנות ולהיחשף לעולם דרך הספרות.
ראויה בורבארה: סלמן נאטור ז"ל אמר שהספרות היא הקופסה השחורה של כל עם ואם אתה רוצה לגלות את הסודות של עם מסוים תקרא את הספרות שלו, תפתח את הקופסה השחורה שלו.
ראויה בורבארה: ספרות זה חשיפה לתרבות של החברה שחי בה הילד ושל תרבויות אחרות.
ראויה בורבארה: ספרות מספקת חוויות שמחדדות את הראייה הפנימית והתובנה ומעצבת את דמותו של התלמיד.
ראויה בורבארה: ספרות היא קישור וגישור, היא קישור בין דורות והיא גישור בין המתרחש סביב הילד לבין עולמו הפנימי.
ראויה בורבארה: הספרות גם מפעילה את הדמיון, היצירתיות אצל התלמיד.
ראויה בורבארה: אולי אתם יודעים, אולי אתם לא יודעים, אבל מה תרמה חנאן באמת לכל התלמידים הערביים במערכת החינוך?
ראויה בורבארה: חנאן כתבה פרק שלם על הקריאה, הפרק הזה נמצא בתוכנית הלימודים לחינוך הלשוני בשלב היסודי וכשפורסמה תוכנית הלימודים, היא פורסמה ב-2009.
ראויה בורבארה: בפרק הזה שפה היא המליצה והציעה לנו איזה תכנים מומלצים ומוצעים לכל שכבת גיל, מכיתה א' עד כיתה ו', היא המליצה על איזה סוגי טקסטים וז'אנרים לקרוא בכל שכבת גיל, על המשלב הלשוני המועדף מכיתה א' עד כיתה ו', ועל מספר הסיפורים ועל הסופרים שחייב תלמיד להיחשף אליהם בכל שנות לימודיו מכיתה א' עד כיתה ו'.
ראויה בורבארה: בזכות הפרק הזה אנחנו הקדשנו שעה שבועית שהוכרזה בחוזר מפמ"ר שהוצאתי לבתי הספר ב-15 באוגוסט גם השנה, הכרזנו גם על שעה שבועית לקריאה, לא לעשות כלום, לא ללמד כלום, רק לקרוא עם התלמידים.
ראויה בורבארה: אפשר שגם התלמיד יקרא, אפשר גם שהתלמיד יאזין.
ראויה בורבארה: דאגנו שבכל ספרי הלימוד לחינוך לשוני 50% מהטקסטים יהיו ספרות ילדים בכל הז'אנרים, גם שירה, גם פרוזה, גם סיפור קצר, בכל שבוע אנחנו מוציאים ווטסאפ שבועי, שולחים את הווטסאפ לרכז השפה הערבית בבית הספר, דרכו למורים ולהורים ולתלמידים, ובווטסאפ השבועי אנחנו כל פעם מספרים על סופר מקומי אחר, החל מחנא אבו חנא, סועאד קרמאן, סעד אבו חדרא וכל השאר.
ראויה בורבארה: אנחנו נמשיך בדרך הזו ואולי אנחנו, אם תיתנו לנו הרשאה, גם נשתמש בתכנים שבדוקטורט של ד"ר חנאן כרכבי, ניקח משם את כל השירים העממיים שהתלמידים יחלו להכיר את הספרות העממית הפלסטינית, זה מאוד ישפיע לטובה.
ראויה בורבארה: אנחנו כל פעם נגיד מאיפה לקחנו את הדברים האלה.
ראויה בורבארה: יש לנו גם תוכנית שנקראת בערבית 'סבאח אלסבאח', 'על הבוקר'.
ראויה בורבארה: אנחנו שולחים דרך הווטסאפ לכל בתי הספר משפטים מסופרים מפורסמים וסופרים מקומיים, מהספרות המקומית ומהספרות העולמית, מדפיסים את המשפטים האלה, תולים אותם על הקיר בכיתה, גם בפרוזדורים.
ראויה בורבארה: בביקורים שלי בבתי הספר אני ראיתי שיש מורים שכבר עשו מהמשפטים האלה כריכות למחברות ולספרים.
ראויה בורבארה: זה מאוד מאוד מעודד.
ראויה בורבארה: מה עוד תרמה חנאן?
ראויה בורבארה: חנאן סללה דרך, היא הראתה לנו את הדרך הנכונה שצריך ללמד שפה דרך הספרות, דרך הספרות העממית, כי אתה חייב קודם כל להכיר את עצמך כדי לדעת להכיר את האחרים, לכן אנחנו במצעד הספרים השנתי תמיד דואגים שיהיו לנו סופרים מקומיים.
ראויה בורבארה: אתם יודעים שזה אתגר, זה אתגר בפני עצמו, כי אנחנו מחפשים גם ספרות טובה, גם מחפשים ספרים טובים, אז אתם יודעים מה יש לנו עם העולם הערבי כי אנחנו לא יכולים לקחת זכויות משם, אז אנחנו מסתפקים במה שיש לנו, אבל מה שאמרו נבילה וראפע וכל הקודמים לי על האתגרים שמוצבים בפני הסופר הערבי המקומי, ואני פה מעלה את הסוגיה הזו, אולי אנחנו באמת, ומה שהציע ראמז, כאשר אנחנו נקים משהו להנציח את זכרה של חנאן אנחנו גם נדאג שהפרס יהיה על שמה להוצאת ספרים וספרות ילדים.
ראויה בורבארה: דאגנו במשרד לתת לכל תלמיד לבנות את הספרייה הראשונה שלו.
ראויה בורבארה: אולי מונא ופאטמה גם ימשיכו את דבריי בקשר לספריית אלפאנוס, הפרויקט האדיר, הפרויקט הטוב ביותר שהיה לנו, כאשר התלמיד עם סיום כיתה ב', מגן הילדים עד כיתה ב', הוא מקבל 32 סיפורים ובונה את הספרייה הראשונה שלו עם מדריך להורים, עם מדריך למורה, איך להתייחס מבחינת לשון ובכל הסיפורים.
ראויה בורבארה: בשנים 2011 עד 2015 כל כיתה קיבלה קופסה שיש בה 50 סיפורים ובכל כיתה יש לנו ספרייה כיתתית, בכל כיתה מכיתות א' עד כיתה ו', ואנחנו שותפים עם הרבה ספריות מסביב, במיוחד ספריית אלמנארה, עבאס עבאס שפתח לנו את הספרייה בשבוע השפה הערבית, פתח לנו את כל מה שנמצא אצלו בספרייה בכל בתי הספר בחינם ויש לנו איתו פרויקט משותף להאזנת הקריאה.
ראויה בורבארה: יש לנו שעת קריאה שבועית, פותחים חמש עד שבע דקות בכל שיעור בקריאה, הכרזנו על תחרויות הקורא הצעיר ודיבייט ורטוריקה בעקבות קריאת ספרים.
ראויה בורבארה: לסיום אני אומרת שמחקרים מראים שחשיפה וקריאה לחצי שנה בכל יום חושפת את התלמיד ל-1,000 מילים בשנה.
ראויה בורבארה: 1,000 מילים זה אוצר, זה האוצר שאולי יזיז קצת את החברה שלנו הלאה לתלמיד אוריין,.
ראויה בורבארה: על ספריית אלפאנוס ועל הפרויקט האדיר אני משאירה למונא ופאטמה.
ראויה בורבארה: תודה רבה.
ראויה בורבארה: תודה, יוסף, על היום הזה, על הישיבה החשובה הזו.
ראויה בורבארה: (אומרת דברים בשפה הערבית להלן התרגום החופשי) .
ראויה בורבארה: הבנות היפות של ראמז, אני רוצה להגיד לכן: המורשת שהשאירה אמא שלכן הוא גדול מאוד, ועליכן להיות תמיד גאות בה ולהנציח את זכרה, תודה ראמז, תודה זוהיר, ותודה יוסף.
יוסף ג'בארין: תודה, ראויה, וכמובן ההצעה שלך להכניס את הכתיבה ואת המורשת ואת חלק מפרקי הדוקטורט, במיוחד השירים לילדים, אל תוך מערכת החינוך, אל תוך תכני החינוך, אין ספק שזה משהו חשוב שצריך גם לקדם.
יוסף ג'בארין: נשמע את וופא ג'מאל זיידאן, רכזת הדרכה בגיל הרך במכללה הערבית בחיפה.
יוסף ג'בארין: וופא.
וופא ג'מאל זיידאן: אוקיי אני אתחיל את זה בעברית, ואני כתבתי את זה כשלא היה לי קל לבוא לדבר על חנאן, שבילינו ביחד 40 שנה.
וופא ג'מאל זיידאן: בעיקר שאני צריכה להתבטא בשפה שהיא לא שפת האם שלי ושל חנאן.
וופא ג'מאל זיידאן: המקום הזה לוקח אותי למה שייחד את חנאן, חנאן היטיבה לדבר בכמה שפות כדי להביע את מחשבותיה ואת רגשותיה.
וופא ג'מאל זיידאן: המובן מאליו לא היה קיים בלקסיקון של חנאן, היא תמיד העלתה שאלות, מה אם?
וופא ג'מאל זיידאן: האם יכול להיות אחרת?
וופא ג'מאל זיידאן: והכול ברוח נעימה ובחוש הומור מפליא.
וופא ג'מאל זיידאן: ההיכרות ביני לבין חנאן החלה לפני 40 שנה כאשר נפגשנו באוניברסיטה, היא בלטה כסטודנטית חכמה, רגישה ושקטה.
וופא ג'מאל זיידאן: לפני 25 שנים דרכינו הצטלבו שוב ועבדנו ביחד כמרצות, כמדריכות פדגוגיות באותו חוג לגיל הרך במכללה הערבית לחינוך.
וופא ג'מאל זיידאן: לצערי הרב דרכינו נפרדו בשנה הזו.
וופא ג'מאל זיידאן: בשבילי חנאן הייתה חברה, אחות וקולגה.
וופא ג'מאל זיידאן: יום יום אני מרגישה את חסרונה.
וופא ג'מאל זיידאן: למדתי ממנה רבות, הרבה שנים עבדנו באופן צמוד, היא הייתה ראשת חוג הגיל הרך בשתי תקופות שונות במכללה ואני הייתי רכזת ההדרכה בחוג ועדיין.
וופא ג'מאל זיידאן: לאורך השנים בילינו ימים כלילות בתכנון ובהערכה של עשייתנו החינוכית.
וופא ג'מאל זיידאן: אני בטוחה שבני הזוג שלנו היו, וופא וחנאן בטלפון בלילה, וופא וחנאן בטלפון יום יום.
וופא ג'מאל זיידאן: דנו בשאלות פרקטיות כמו גם בסוגיות פילוסופיות בתחום החינוך לגיל הרך.
וופא ג'מאל זיידאן: לחנאן היו כל היכולות והכישורים של מחנכת, מנהלת ומנהיגה.
וופא ג'מאל זיידאן: חנאן הייתה תמיד נעימה ונוחה, היא ידעה להקשיב ולחשוב מחוץ לקופסה.
וופא ג'מאל זיידאן: חוש ההומור בו התאפיינה חנאן הפך אפילו את הבעיות הקשות ביותר לפתירות.
וופא ג'מאל זיידאן: אפילו בעת שהייתה חולה , היא ידעה לתאר את המצבים הקשים ביותר בדרך שגרמה לנו לצחוק מצד אחד והחדירה בנו מוטיבציה כבירה מצד שני.
וופא ג'מאל זיידאן: זוהי גדולתה של חנאן אני לא יודעת איך היא עשתה את זה.
וופא ג'מאל זיידאן: חנאן הייתה יסודית בעבודתה, רצינית, מערערת על המובן מאליו , היא לא הייתה מקבלת שום דבר כמו שהוא, בעלת עקרונות ברורים בחינוך ובחינוך לגיל הרך.
וופא ג'מאל זיידאן: תמיד הייתה לה השאלה 'למה באמת?'.
וופא ג'מאל זיידאן: חנאן לא היססה להגיד בכנות מה היא חושבת ובדרך נעימה מאוד, הוגנת וישרה.
וופא ג'מאל זיידאן: בישיבות שלנו עם צוות הגיל הרך היא עודדה אותנו לחשוב אחרת.
וופא ג'מאל זיידאן: היא דאגה מאוד לטובת החוג כי הייתה לה ראייה לעתיד.
וופא ג'מאל זיידאן: חנאן הייתה אומרת לי: וופא, תשמעי, סטודנטיות אלה יהיו המחנכות של ילדינו ועל כן חשוב להעצים אותן ולסייע להן.
וופא ג'מאל זיידאן: היא חשבה רבות על איך ניתן להעצים את הנשים הערביות כדי שהאישה תמלא תפקידים מנהיגותיים בחברה שלנו.
וופא ג'מאל זיידאן: חנאן הייתה הומניסטית כאדם וכאשת מקצוע התאפיינה ברוח של החינוך ההומניסטי המעניק כבוד לאדם, לכל אדם.
וופא ג'מאל זיידאן: היא ידעה לכבד כל אדם באשר הוא.
וופא ג'מאל זיידאן: כאן אני מביאה כמה ציטוטים מחברותינו המרצות, המדריכות בחוג הגיל הרך שעבדו איתה במשך הרבה שנים.
וופא ג'מאל זיידאן: ד"ר מרימן הינדי: חנאן ישירה מאוד, כמו משב רוח, עובדת במקצועיות וברוח נעימה, דוחה את העושק, שואלת ומערערת אפילו על המובן מאליו.
וופא ג'מאל זיידאן: ד"ר אמאל ביאעה סיפרה עליה: חנאן צנועה מאוד, לומדת מאחרים ועובדת בשיתוף פעולה, לא התגאתה במקומה ובמעמדה, ידעה לעודד את מי שעבד איתה במילים חמות.
וופא ג'מאל זיידאן: ד"ר עביר קאסם, שהיא עכשיו ראש חוג: חנאן אדם שקוף, היא אלגנטית, ישרה וחכמה.
וופא ג'מאל זיידאן: המרצה מייסם אבו תאיה: חנאן אדם משכמו ומעלה, בעלת ערכים ומוסר, לא מוותרת עליהם אפילו במצבים קשים.
וופא ג'מאל זיידאן: ביחסיה עם הסטודנטיות וחברותיה בחוג חנאן עדינה וגמישה, אך גם אסרטיבית ונחושה.
וופא ג'מאל זיידאן: חנאן, כשמה היא הייתה, משפחתה הייתה במקום הראשון.
וופא ג'מאל זיידאן: ד"ר אליה דורון: חנאן הייתה אישה מאוד צנועה, נוחה ונבונה וחברתית.
וופא ג'מאל זיידאן: למרות שהייתה אשת ראש העיר אף פעם לא הרגשנו כוחניות, היה נעים לעבוד איתה.
וופא ג'מאל זיידאן: ובכן, אני הבאתי רק חלק מהדברים, 2016 הייתה שנה מאוד קשה, בה קיימנו תהליך של בדיקת איכות בחוג לגיל הרך, בקרת איכות, בהתחלת השנה נפטרה בפתאומיות ראשת החוג, ד"ר עביר שאהין אללה ירחמה.
וופא ג'מאל זיידאן: במכללה ואנו בצוות בחוג ביקשנו מחנאן להציל את המצב ולנהל את החוג ואת תהליך בקרת האיכות.
וופא ג'מאל זיידאן: חנאן כמובן נרתמה למשימה ועבדה יומם ולילה.
וופא ג'מאל זיידאן: אפילו המשפחה שלה עזרה, אני זוכרת.
וופא ג'מאל זיידאן: שאדן במחשב, רע'ד, ראמז.
וופא ג'מאל זיידאן: .
וופא ג'מאל זיידאן: אני לא יודעת כל המשפחה עסקה ועבדה, היא עבדה מאוד קשה, ניהלה את החוג באופן שוטף בתקופה לא קלה והצליחה להביא את החוג עם הצוות שהיה איתה למקום מאוד מכבד.
וופא ג'מאל זיידאן: היא הצליחה לעמוד במטלות במסירות ורצינות למרות כל האתגרים.
וופא ג'מאל זיידאן: בזמן שחנאן ניהלה את החוג היא עבדה הרבה ובנחישות בכדי לקדם את נושא ספרות הילדים.
וופא ג'מאל זיידאן: היא עודדה את המדריכות ואת הסטודנטיות להשתמש בספרות הילדים ככלי המעורר דמיון, חשיבה ומשחק.
וופא ג'מאל זיידאן: חנאן לא נשארה בתיאוריה ובמילים אלא הפכה את ספרות הילדים למשהו חי שאפשר להגיע איתו לילדים בגנים.
וופא ג'מאל זיידאן: חנאן כמדריכה פדגוגית במשך 25 שנים ליוותה את הסטודנטיות - - -
יוסף ג'בארין: וופא, אנחנו צריכים להשאיר זמן לאחרים.
יוסף ג'בארין: אני רואה שאת עם חומר כתוב, אנחנו נשמח לקבל את החומר הזה ולהעלות לאתר של הוועדה.
יוסף ג'בארין: החשיבות של הדברים הללו שמי שאחר כך ירצה לכתוב ולחקור שהחומרים הללו יהיו זמינים.
יוסף ג'בארין: יש לנו עוד דוברים.
וופא ג'מאל זיידאן: אז אני שתי דקות ואני מסיימת, אני מוכרחה לסטודנטית אחת מתואר שני.
וופא ג'מאל זיידאן: ד"ר חנאן הייתה מוסרית, צנועה, אהבה את הילדים, העניקה להם אושר על ידי מתן דגש על ספרות הילדים וחשיבותה.
וופא ג'מאל זיידאן: היא העבירה לנו את הנושא בצורה יצירתית ומרתקת, למדתי ממנה איך אני בוחרת סיפור מתאים ואיך לספר אותו על מנת להגיע לנפשו של הילד, איך על ידי הסיפור אני יכולה להבין את האישיות של הילד ולהביא אותו למקום שיוכל להביע את עצמו.
וופא ג'מאל זיידאן: אני גם רוצה להגיד, בתקופה הקרובה ייצאו שני סיפורים לחנאן, אנחנו מחכים לזה.
וופא ג'מאל זיידאן: לסיום אני רוצה להגיד שזה רק מעט ממה שיש לספר על חנאן.