GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אחז אגם: נכון, אנחנו לא חיים בעולם אוטופי שבו לכסף אין משמעות, אבל חייבים להבין שיש פה ילדים מאחורי הדבר הזה, כשיושבים בוועדה ומדברים באופן ברור על הדברים ואומרים שצריכים למצוא תקציבים לילדים אלרגיים אז חייבים למצוא את התקציבים, כי הילדים האלה לא יוכלו להכנס למסגרות ולא יוכלו לעשות את הדברים בצורה נאותה.
אחז אגם: לגבי ההסתגלות, אנחנו תומכים במה שאמרה נעמי מורנו, בהחלט אנחנו חושבים שיש מקום אולי לשקול מחדש את סוגיית ההסתגלות ולראות האם אפשר כפי שנקבע בגני עירייה, כניסה בקבוצות קטנות, אולי גם לאורך תקופה יותר ארוכה ולא רק בימים הראשונים, בגלל שאנחנו מצויים בתקופה מיוחדת.
אחז אגם: אנחנו צריכים לזכור שמעבר לעובדה שיש כרגע משבר עולמי עם הקורונה, המשבר הזה גם משפיע על ההסתגלות, זאת אומרת, אנחנו לא יכולים לראות את השנה רק ב- - - של איך למנוע הדבקה, אלא גם העובדה שמגיעים פה ילדים שבחצי השנה האחרונה עברו טלטלה לא פשוטה עם חייהם, בחצי השנה האחרונה ההורים היו חלק מאוד מאוד משמעותי מחייהם ולכן תקופת ההסתגלות חייבת להיות יותר גמישה, יותר ארוכה, עם הבנה ברורה ושיתוף פעולה עם ההורים לגבי מה הילדים צריכים ואיך לעשות את הדברים בצורה הכי טובה ולא להסתכם רק באיך אנחנו מונעים הדבקה אלא איך אנחנו פועלים בצורה אמתית לטובת הילדים, כדי שהם יקבלו כרגע את מה שהם צריכים בסיטואציה הזאת.
אחז אגם: אני מחכה ומצפה למה שהשר אמר לגבי יום רביעי הקרוב, לראות באמת האם התקנות יגיעו, אין שום מקום לדחייה לא של התקנות, לא של חוק המצלמות, לצערי הרב גם בשבוע האחרון אנחנו רואים עוד ועוד מקרי אלימות, אני מאוד מקווה שזה לא איזה תוצר לוואי של המשבר העולמי, הלחץ שבו כולם נמצאים יוצר עוד מצב שבו הילדים שלנו הם שק החבטות תרתי משמע לסיטואציה הזאת, ואני מקווה שביום רביעי נראה פתרונות של ממש וקצת פחות דיבורים.
אחז אגם: אנחנו בתקופה מאוד מאתגרת בגיל הרך, אנחנו בתקופה שהילדים שלנו חייבים שאנשים ייקחו אחריות, וכן, למרות מה שהשר אמר, אני ממש לא רואה את זה כמילה גסה להעביר את זה למשרד החינוך.
אחז אגם: זה שמשרד החינוך אמר באופן ראשוני שהוא רוצה את המעונות המפוקחים, זה לא אומר, החינוך של ילדינו צריך להיות במקום שמתעסק בחינוך.
אחז אגם: במשרד שמתעסק בחינוך, הצוות של אמיר עושה עבודה מעולה ומצוינת, אבל צריך בית נכון ומתכלל ואמתי שרואה את טובת הילדים לנגד עיניו ואנו סבורים שמשרד החינוך זה המקום הנכון.
אחז אגם: אז רק לסיכום, בואו ניתן לילדים הסתגלות ראויה ואמתית וארוכה כמו שהם אמורים לקבל ובעיית האלרגיים היא משהו שחייב להפתר עכשיו.
אחז אגם: לא יכול להיות שילדים לא יוכלו להכנס למסגרות בגלל הסכנה לחייהם בסיטואציה הזאת, בואו נמצא את התקציב הראוי לפתרון הזה כדי שכולנו נוכל להתחיל את השנה בצורה הכי טובה, כולל הילדים האלרגיים.
יוסף ג'בארין: תודה אחז.
יוסף ג'בארין: יו"ר נעמ"ת חגית פאר בבקשה.
חגית פאר: קודם כל תודה רבה לחברי הוועדה ולך, העומד בראשה, על הדיון בסוגיות כל כך מורכבות, במיוחד שאנחנו שבוע לפני פתיחת הלימודים.
חגית פאר: אני מודה כמובן לשר שמולי ולכל אנשי משרד העבודה והרווחה.
חגית פאר: לצערי הרב, הדיון הזה מוכיח לנו שוב ושוב עד כמה החינוך לגיל הרך לא נמצא על סדר יומה של מדינת ישראל.
חגית פאר: ראו איזה סוגיות מורכבות, ואנחנו שבוע לפני פתיחת הלימודים.
חגית פאר: אני לא אחזור על הדברים, אני רק אדייק כמה מהדברים שנאמרו כאן.
חגית פאר: א.
חגית פאר: אנחנו לא שובתים.
חגית פאר: אנחנו לא יכולים לפתוח את שנת הלימודים בתנאי האלה.
חגית פאר: מדובר בחיי הילדים של כולנו.
חגית פאר: זה א. ב.
חגית פאר: לאדוני ממשרד האוצר, בידיך כל הכלים לסיים את המשא ומתן כבר בימים הקרובים.
חגית פאר: אין צורך לחכות לרגע האחרון, ובטח ובטח לא להטיל את האחריות עלינו.
חגית פאר: אנחנו נמצאים בתקופה של מגפה, אנחנו לא בשגרה.
חגית פאר: אני כל הזמן שומעת את זה 'שגרה, חזרנו, היום הכל ידוע'.
חגית פאר: ממש לא.
חגית פאר: אנחנו בתקופה של מגפה ושום דבר לא ידוע.
חגית פאר: קודם כל מספר הילדים, וזה נתון מוכח, ירד בכל מעונות היום.
חגית פאר: ב.
חגית פאר: ההרשמה ירדה לתחילת שנה, אנחנו כבר יודעים.
חגית פאר: ג.
חגית פאר: אנחנו לא יודעים איזה מעון נסגר, מתי ולכמה זמן.
חגית פאר: אף אחד מאתנו לא יכול לנבא את זה.
חגית פאר: וזה ברור והמצב הכלכלי שלנו הוא מאוד מאוד קשה, אנחנו עמותות חברתיות, אנחנו לא עסק.
חגית פאר: אנחנו עמותות חברתיות, מטעם מדינת ישראל שמפעילות בין השאר גם מעונות יום ומעוניינות לתת את החינוך הטוב ביותר לילדים שלנו ובטח ובטח לשמור על בריאות העובדות שלנו והילדים.
יוסף ג'בארין: חגית, יש לכם הערכה לגבי ירידה בהרשמה למעונות היום יחסית לשנה הקודמת?
חגית פאר: בהחלט יש לנו, כרגע מדובר על כ-10% פחות ילדים בכל המסגרות וכל יום יש לנו עוד ועוד ביטולים, שחלק מהם זה החשש הברור כל כך והצודק של ההורים מבחינת האלימות שמשתוללת ומבחינת החינוך והמתווה לקבלת ילדים בתחילת שנה, ההורים מאוד מאוד מודאגים ובצדק רב.
חגית פאר: המתווה חייב להיות ברור, אנחנו שבוע לפני, הורים כל הזמן פונים ושואלים, בצדק, גם אני אמא, אני יודעת מה זה להביא תינוק למעון חדש.
חגית פאר: זה גם לא ילד בן 4, זה תינוק.
חגית פאר: תינוק שגם לא יודע להביע.
חגית פאר: הוא צריך את התמיכה, הוא צריך את החיבוק, הוא צריך את הרגיעה, הוא צריך את הזמן שלו.
חגית פאר: אי אפשר לעשות את זה בלחץ של זמן.
חגית פאר: זה דבר אחד.
חגית פאר: לגבי המצלמות, רק לדייק עוד דבר, אני יודעת שיש דיון ביום רביעי, אבל ברור לכולנו שתוך שבוע לא יותקנו מצלמות במעונות הילדים.
חגית פאר: זה אומר שאנחנו עוברים על החוק.
חגית פאר: וזה משהו שאפשר כן להסדיר אותו.
חגית פאר: כולנו רוצים להתקין, זה חלק מהעניין, כמובן שזה לא פותר את בעיית האלימות אלא צריך לדבר על החינוך כמכלול, יחד עם זאת אנחנו רוצים להתקין, אנחנו צריכים את התקציב כדי להתקין ואת התקנות כדי להתקין אותן, ואין לזה שום קשר לאשכול סוציו אקונומי, כל הילדים בכל הארץ צריכים לקבל את המצלמות, את התקנת המצלמות, וצריך לדאוג לזה.
חגית פאר: זה ברור לכולם שזה לאיקרה ב-1 לספטמבר, וצריך לדאוג לכך שמבחינה משפטית לא נהיה מפרי חוק.
יוסף ג'בארין: העלינו את זה בפני השר, אני מניח שנציגי משרד המשפטים גם שומעים אותנו וביום רביעי נוכל לעמוד על ההסדר כאן.
יוסף ג'בארין: רק לסבר את האוזן חגית, תוכלי להגיד להערכתך, נגיד במסגרות של נעמ"ת, כמה הקימו מצלמות באופן וולונטרי?
יוסף ג'בארין: אני עוד לא מדבר על החובה של החוק.
חגית פאר: עדיין לא הותקנו מצלמות בנעמ"ת.
יוסף ג'בארין: באף מעון?
חגית פאר: באף מעון.
חגית פאר: אנחנו לא עושים איפה ואיפה, אנחנו נתקין בכל המעונות בכל הארץ בבת אחת.
נעמי מורנו: מתי?
נעמי מורנו: ב-1 לספטמבר נכנס החוק.
יוסף ג'בארין: כן, אמרתי שזה נושא ש- - -
חגית פאר: - - - שאנחנו מפרי חוק, אנחנו לא נוכל לפתוח את המעונות.
חגית פאר: אנחנו לא נהיה מפרי חוק, מצד שני ברור לכולנו שב-1 לספטמבר לא יהיו מצלמות בכל הארגונים.
יוסף ג'בארין: אנחנו נדון בסוגיה הזאת ביום רביעי.
יוסף ג'בארין: תודה חגית.
יוסף ג'בארין: אמיר, יש לי שאלה.
יוסף ג'בארין: יש את הסוגיה הזאת שכמובן נצטרך לתת עליה את התשובה בעניין המשפטי.
יוסף ג'בארין: אבל בכל מה שקשור לתמיכה לפי המצב הסוציו אקונומי, הרי אתם הולכים לפי ישוב, אבל בהחלט יכול להיות מצב שבגן מסוים ההורים, בשכונה מסוימת, שכונה שהמצב הסוציו אקונומי שלה או ממוצע המצב הסוציו אקונומי של הורים בגן מסוים לא ברמה סוציו אקונומית גבוהה, האם אין התחשבות בנושא הזה לעניין המצלמות?
יוסף ג'בארין: כי זה לכאורה לא צריך להיות לפי ישוב, אלא פשוט לפי המצב הסוציו אקונומי של הורים בגן מסוים.
אמיר מדינה: אני מסכים לחלוטין, אדוני היו"ר.
אמיר מדינה: זאת שאלה שהיא בעיקר שאלה תקציבית.
אמיר מדינה: בעקבות הדיון הקודם כבר שלחתי מכתב, פניתי לרלבנטיים באגף תקציבים באוצר, ואני מקווה לקבל תשובות עד יום רביעי אם אנחנו כן מסבסדים כי ארגונים מפעילים שההכנסה שלהם תלויה רובה ככולה, או כולה תעריף מפוקח, וההכנסה שלה תלויה או בהורה או במדינה, אין להם מקורות הכנסה נוספים.
אמיר מדינה: כך שלטענתם, ואני יכול להבין אותה, אין להם מקור תקציבי ובדיוק כמו שאמר היו"ר נעמ"ת יש סדר גודל של 200 מעונות יום שהעלות הממוצעת למעון יום, אם מצלמה עולה סדר גודל של, לא הגענו ל-12,000 שקלים כמו שציינו פה קודם, אבל עלות ממוצעת למצלמה בסדר גודל של 1,200 שקלים וצריך סדר גודל של בין 4-5 מצלמות אז אנחנו מדברים על עלות של בין 5,000-6,000 שקל למעון יום, ועדיין, אם מכפילים את זה ב-100 מעונות או 20 מעונות או 200 מעונות, זאת עלות נכבדת.
אמיר מדינה: פנינו לאוצר, אנחנו נמתין לתשובה שלהם.
אמיר מדינה: בהיעדר תקצוב ממשרד האוצר, אין לי מקורות להעמיד.
אמיר מדינה: כך שהמנגנון שנסגר באישורם דיבר על אשכולות 1-5, וזה מה שנתפר.
אמיר מדינה: אם נקבל את אישור האוצר לתקצוב אחר, כמובן שנעשה תקצוב אחר, אבל בשלב הזה, זה המנגנון המוצע.
יוסף ג'בארין: ואז עולה השאלה, שאולי לא אקבל תשובה - - - צריך לבחון גנים מסוימים שממוצע המצב הסוציו אקונומי של ההורים שלהם יחסית הוא בדומה ל-1-5 אבל הם בתוך ישוב שהוא מעל ל-5.
אמיר מדינה: זה תמיד קורה כשחוצים קו.
נעמי מורנו: ברגע שכולם משלמים את אותו סכום, או שזה מהכיס הפרטי או שזה מהכיס הציבורי, אין משמעות בכלל למצב סוציו אקונומי.
אמיר מדינה: הוא לא מדבר עכשיו על מעונות סמל, אם הבנתי את אדוני היו"ר, אתה מדבר באופן כללי.
יוסף ג'בארין: בכלל.
אמיר מדינה: על מעונות סמל אמרתי, מעצם היותם בתעריף מפוקח וכולנו מכירים את המספרים על שולי הרווח של מעונות סמל, אז אני מקווה מאוד וסביר להניח שהאוצר ייעתר לבקשה שלנו ויאשר את ההתקנה באותם מעונות.
אמיר מדינה: הערכה גסה שלנו, סדר גודל של בין 10-12 מיליון שקלים אמורים לכסות את כל עלות ההתקנה, בהנחה שאף מעון סמל לא התקין.
אמיר מדינה: ואם התקינו, הסכום יירד בהתאמה.
יוסף ג'בארין: בנושא ההסתגלות קיבלנו נייר עמדה מהסתדרות הפסיכולוגים והייתי שמח לשמוע אותם, גם אם בקצרה.
יוסף ג'בארין: חמוטל יקיר איתנו?
יוסף ג'בארין: או.
יוסף ג'בארין: קיי.
יוסף ג'בארין: אנחנו חותרים לסיכום, האם מבין המשתתפים בדיון יש מי שרוצה וחשוב לו להגיד כמה מילים לפני?
יוסף ג'בארין: חנן דגן מאיחוד הגנים הפרטיים בבקשה.
חנן דגן: אני רוצה כמה דברים לציין שלא - - - לגבי חוק המצלמות אני רוצה לשמוע מהמדינה האם מתכוונים לתקצב את הפרטיים בנושא המצלמות, שיגידו במפורש אם כן או לא, שנדע, כי הכל לוט בערפל.
חנן דגן: מצד שני, לגבי כל הנושא של חוק הפיקוח - - -
יוסף ג'בארין: חנן, לגבי המצלמות, הדברים נשמעו וביום רביעי בדיון נשמע התייחסות יותר מפורטת לסוגיה.
חנן דגן: או שיגידו מה קורה באמת.
חנן דגן: עכשיו, לגבי כל ההתנהלות שאנחנו רואים לכל אורך החקיקה, ראינו את זה לכל אורך חוק המצלמות, חוק הפיקוח.
חנן דגן: אנחנו איפה שהוא די באוויר.
חנן דגן: צריכים להבין, גם במשרד הרווחה וגם במדינה, אנחנו בעצם יכולים לשמש כלי בעבור המדינה כדי לבוא ולשפר את הדברים.
חנן דגן: מבחינה תקציבית אומרים 'אין תקציב, אנחנו לא יכולים לעשות', רבותיי, יש לכם את הכלי הזה ואתם לא משתמשים בו.
חנן דגן: הארגונים שמייצגים את הגנים רוצים לבוא וליצור שינוי.
חנן דגן: כל הגננות רוצות ליצור שינוי.
חנן דגן: אנחנו לא רוצים לראות את המצב הזה של האלימות, צריך להוקיע אותה ולהילחם בה בכל הכוח ואנחנו יכולים לסייע בזה, יש לנו רעיונות לשנות את כל המצב, יש לנו רעיונות ופתרונות.
חנן דגן: אנחנו ככלי שאם יבואו וישתמשו בו כדי לפתור את הבעיה, כלי שלא עולה כסף, פשוט קחו אותו.
חנן דגן: אנחנו קוראים לזה, תנו לנו את הכלים, יחד איתכם, לבוא וליצור שינוי כולל בתוך ההתנהלות הזאת.
חנן דגן: אם לא תבואו ותיקחו אותנו, לבד לא תוכלו לעשות את זה.
חנן דגן: אנחנו בעד לבוא ולקחת את זה יחד לעולם אחר, לחינוך אחר, ביד אחת נוכל לעשות פה פלאים ואנחנו קוראים לכך כל הזמן, גם למשרד הרווחה, לשרים, לחברי הכנסת, בואו תשתמשו בנו, נוכל לקחת את זה קדימה.
חנן דגן: יש לנו את היכולת לעשות את זה, יש לנו את הידע לעשות את זה, התחום הזה הוא שונה ממעונות היום המפוקחים, ובואו, אנחנו פשוט נוביל את זה קדימה.
חנן דגן: אנחנו רואים שבכל דבר באים ונוגעים במעונות המפוקחים, אם זה בתקצוב, אם זה ילדים שמגיע או לא מגיע להם, ילד עם אלרגיה, אם הוא נמצא בגן פרטי הוא ילד אחר וזה לא מגיע לו, ילד ממשפחה מעוטת יכולות, לא, אם הוא בגן פרטי זה לא מגיע לו, הרי אין לכם מספיק מעונות, בואו תשתמשו בנו ונריץ את זה קדימה, הגיע הזמן ליצור פה שינוי בכל ההתנהלות שהולכת כלפי המגזר הפרטי.
חנן דגן: אנחנו לא אויבים שלכם, אנחנו פשוט חלק מהחינוך במדינת ישראל.
חנן דגן: אני בטוח שכולכם כאן, כל חברי הכנסת, רובכם היו בגנים פרטיים כילדים, הילדים שלכם, הנכדים שלכם, די, מספיק עם העבודה שבאה וכאילו אנחנו לא קיימים.
חנן דגן: אנחנו בקושי מצליחים לבוא ולהכריז בכלל בהתנהלות מה השינוי שאנחנו רוצים.
חנן דגן: - - - קדימה.
יוסף ג'בארין: תודה רבה חנן.
יוסף ג'בארין: אני חושב שהדיון שיתקיים סביב הנוסח הראשוני של התקנות באמת מאפשר לפתוח את כל הנושאים הללו לדיון ציבורי ואנחנו בוועדה גם נקיים דיון סביב אותן תקנות ואז נוכל גם באמת להתעמק בסוגיות הללו.
יוסף ג'בארין: מיטל מכלוף מקבוצת ההורים, בעניין ההסתגלות בבקשה.
מיטל מכלוף: שלום לכולם.
מיטל מכלוף: תודה שנתתם לי את ההזדמנות לדבר.
מיטל מכלוף: אני מובילה כרגע קבוצה של מעל 5,500 הורים שכולם מודאגים ומתעסקים רק בנושא המתווה של ההסתגלות הנוכחית.
מיטל מכלוף: כמובן שיש עוד הרבה קבוצות ברשת שכמו שאמרה יו"ר נעמ"ת, כולם מתעסקים בדבר הזה ולא יכול להיות שאנחנו פחות משבוע לתחילת הלימודים ואנחנו לא יודעים מי הגננות, אנחנו לא יודעים מי הולך לטפל בילדים שלנו, אנחנו לא יכולים ללוות אותם ביום הראשון ללימודים.
מיטל מכלוף: זו הזכות שלנו וזו גם החובה שלנו כהורים לעשות את הדבר הזה.
מיטל מכלוף: יש כאן איזו שהיא אי הבנה כנראה.
מיטל מכלוף: אם אני הולכת לבדיקה רפואית עם הילד שלי ואני מחויבת ללוות אותו אז איך יכול להיות שבמקום חדש שהוא לא מכיר אני לא אוכל?
מיטל מכלוף: יש פתרונות מבחינת לעשות את זה בהסתגלות בחצר, לעשות את זה בכמה קפסולות, יש פתרונות.
מיטל מכלוף: אז שיתנו לנו לעשות את זה.
מיטל מכלוף: אי אפשר לתת לילד והורה 10 דקות או 5 דקות, שם לא נגמרת ההסתגלות.
מיטל מכלוף: שם יכולה להתחיל בעיה קשה של תחושת נטישה, פחדים, רגרסיות.
מיטל מכלוף: אנחנו ממש ממש מבקשים שבטח היום, כשכל הטיסות מתחילות לחזור, המלונות מפוצצים, הקניונים מלאים, אין שום סיבה שהורה יחד עם עוד חמישה ילדים לא יוכלו להכנס לכיתה, כי גם ככה אחר כך כולם נפגשים בקניונים.
מיטל מכלוף: אני ממש מקווה שתוכלו לקחת את הדבר הזה ולעזור לנו לפתור את זה.
מיטל מכלוף: אני מדברת בשם עצמי ובשום עוד הרבה הורים מודאגים.
מיטל מכלוף: תודה.
יוסף ג'בארין: תודה רבה מיטל.
יוסף ג'בארין: אני מניח שמה שאמרתי בתחילת הדיון, כולנו הורים ולכולנו יש ילדים, אחים וקרובי משפחה ואנחנו יודעים את החוויה המאוד ייחודית הזאת בתחילת השנה ומכאן הקריאה שלנו בהחלט להגיע למתווה מוסכם.
יוסף ג'בארין: תודה רבה לכל המשתתפים, דיון באמת ארוך אבל היה חשוב לקיים אותו בכל ההיבטים שהיו, אני רוצה להודות לכבוד השר שהיה איתנו רוב הדיון, כמובן לאמיר ונציגי המשרד, נציגי הארגונים, נציגי משרדי הממשלה.
אסכם כך: בסוגיית ההסתגלות הוועדה קוראת למשרד הבריאות לפתוח את מתווה ההסתגלות למחשבה מחודשת, נוכח טענות הארגונים וההורים שיישום המתווה שהוצע קשה ליישום, הדרישה של ההורים במיוחד לדאוג להסתגלות ממושכת יותר, נוכח העובדה שהילדים היו תקופה ארוכה עם ההורים בצל משבר הקורונה, אפילו יותר מאשר בשנים רגילות קודם לכן.
אסכם כך: הוועדה קוראת למשרד האוצר להגיע להבנות עם מעונות היום והנהלות המעונות, אין ספק שהוועדה מסכימה שיש לשפות את המעונות על סמך ההתחייבות שניתנה אז עבור חודש יוני, וכיום הוועדה מסכימה שיש לשפות את המעונות לחודשים שאחרי יוני, בגין המצב החדש שנוצר ונמשך עד היום.
אסכם כך: הוועדה מבקשת אוזן קשבת לעמדות שמציגים הארגונים וכן המפעילים של המעונות.
אסכם כך: לגבי הנושא של פעוטות אלרגיים, הוועדה שמעה את התחייבות האוצר להבטיח תקצוב לסייעות ל-650 ילדים אלרגיים, כמובן אנחנו מברכים על ההסכמה הזאת ובהתחשב גם בהערות ששמענו בדיון, הוועדה תקיים דיון במתווה שאמור להיות קבוע וייתן את ההגנה לילדים האלרגיים בגילאי לידה-3, לרבות כמובן לתת תשובה ומענה לסוגיית העסקת הסייעות.
אסכם כך: אני מקווה שנצליח לקיים את הדיון הזה בשבועות הקרובים.
אסכם כך: אנחנו ניפגש ביום רביעי בדיונים על חוק הפיקוח וחוק המצלמות.
אסכם כך: שוב, אני מודה לכולכם.
אסכם כך: אני נועל את הישיבה.
יוסף ג'בארין: אחר הצוהריים טובים לכולם.
יוסף ג'בארין: היום יום שלישי, 8 בספטמבר, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה לזכויות הילד.
יוסף ג'בארין: הוועדה קיימה דיונים בסוגיית טיפות החלב, השירותים שניתנים במסגרות התחנות הללו ודרכי שיפור של השירותים הללו גם בשנים האחרונות, ולכן הדיון היום הוא דיון המשך לדיונים שהתקיימו בעבר.
יוסף ג'בארין: אנחנו מקיימים את הדיון החשוב היום בצל משבר הקורונה, שבוודאי גם השליך על שירות תחנות טיפות החלב.
יוסף ג'בארין: אין ספק שמדובר בשירות עיקרי הניתן למשפחות צעירות כשאחיות טיפות החלב בתחנות מלוות המשפחות במגוון נושאים, החל מחיסונים, דרך מעקב אחר התפתחות הילד, מתן ייעוץ להורים, ובמקרים מסוימים גם ביקורים בבית.
יוסף ג'בארין: אני חייב לומר שמזה שנים אנחנו שומעים על בעיות קשות בשירותים הניתנים בתחנות טיפות החלב, ואני יכול להצביע על דוח מבקר המדינה מ-,2014 שמצא ליקויים בכל הקשור למחסור באחיות, בתקני כוח אדם, ובזמינות הנמוכה של השירותים הניתנים בתחנות, אי ביצוע ביקורי בית, קושי בקבלת מידע, לרבות מידע על תינוקות שנולדו.
יוסף ג'בארין: אין ספק שהדיון הזה מתייחס גם לקשיים עליהם הצביע דוח מבקר המדינה, במיוחד לאור מה שקורה היום בצל הקורונה.
יוסף ג'בארין: אני חייב להגיד לכם שגם כאן
יוסף ג'בארין: אנחנו רואים שמדובר במדיניות שהיא סתימת חורים, ובהקשרים מסוימים היא ייבוא אפילו של שירותים חברתיים, אך המדיניות הזו מתפוצצת בפנים של כולנו בתקופת משבר הקורונה הנוכחי הכולל גם משבר חברתי, כלכלי ובריאותי, שאורך כבר למעלה מחצי שנה.
יוסף ג'בארין: לגבי נשים לאחר לידה - אין ספק שמשבר הקורונה העלה קשיים ואתגרים עקב פגיעה בנגישות שירותי הבריאות והחברה, היעדרם של קשרים בין אישיים בגלל הריחוק החברתי, וכן גידול בעומס המטלות, בעיקר על אימהות שנמצאות בבית.
יוסף ג'בארין: אני מבין שישנם כבר נתונים שמצביעים על ירידה בכיסוי החיסוני של תינוקות, ותיכף נשמע.
יוסף ג'בארין: לפחות לפי נתונים בתחילת המשבר, בחודש אפריל, מדובר בירידה של כ-30% בהשוואה לאפריל 2019.
יוסף ג'בארין: תיכף נשמע אם מגמת הירידה בכיסוי החיסוני נמשכת או נבלמה.
יוסף ג'בארין: נקווה כמובן שנשמע בעניין זה בשורות טובות.
יוסף ג'בארין: אנחנו היום מעוניינים לשמוע את תמונת המצב, גם כפי שהיא משתקפת מהארגונים שמלווים את הסוגיה הזו, וכמובן גם מצדו של משרד הבריאות וגורמי המקצוע.
יוסף ג'בארין: אני רוצה להודות לכל המשתתפים שהגיעו פיזית כדי להשתתף בדיון בוועדה.
יוסף ג'בארין: אני מבין כמובן שיש לנו משתתפים בזום.
יוסף ג'בארין: אנחנו נקדיש שעה וחצי לדיון הזה פחות או יותר, ואני מקווה שבמהלכו נוכל לתרום לנושא ולהבין אולי יותר לעומק את הסוגיות הייחודיות של תקופת משבר הקורונה.
יוסף ג'בארין: ד"ר דינה צימרמן, מנהלת מחלקת אם וילד בשירותי בריאות הציבור, בבקשה.
דינה צימרמן: חשוב מאוד לציין שטיפות החלב היו פתוחות בכל תקופת הקורונה, ונעשו המון מאמצים לשים דגש דווקא על האימהות הצעירות, כמו שציינת, וגם על החיסונים.
דינה צימרמן: בנוסף לבדיקות הפרונטליות שהמשיכו להתקיים, עשינו הרבה דברים וירטואליים בתקופה הזו, כולל דפי נחיתה באינטרנט, שליחת אס אם אסים למשפחות על מנת לשמור איתן על הקשר גם כשהן לא נכנסו.
דינה צימרמן: הירידה בחיסונים בחודש אפריל נבעה מפחדם של ההורים להגיע לטיפת החלב ומחוסר הבנתם שאנחנו פתוחים.
דינה צימרמן: ברגע שהנתון הזה התגלה נעשו מאמצי הסברה שהורים יגיעו והמספרים כבר בחודש מאי עלו למה שהיו בשנה שעברה.
דינה צימרמן: אנחנו בודקים את זה פעם בשבועיים.
דינה צימרמן: המגמה היא חזרה יותר למה שהיה לפני כן, ואפילו במקומות מסוימים היא גבוהה יותר ונשמרת.
דינה צימרמן: בהתחלה ציינת בדבריך את הצורך בתקנים ובתקציב, וזה נכון גם לפני הקורונה וגם בתוך הקורונה.
דינה צימרמן: תחנות טיפת החלב היו פתוחות בתקופת הקורונה, נשמר הקשר עם המשפחות, היו כמה דברים וירטואליים.
דינה צימרמן: יש כל מיני תוכניות ממש לשמירה על הקשר ולשדרג.
יוסף ג'בארין: באיזה קשרים וירטואליים מדובר?
יוסף ג'בארין: אני מניח שעיקר העבודה של התחנות הן, קודם כול, החיסונים ואז צריך לראות כמובן את התינוקות.
דינה צימרמן: כן, ובזה תמיד היינו פתוחים ותמיד עשינו.
יוסף ג'בארין: צריך גם לראות האם יש קשיים מיוחדים אצל האימהות לאחר הלידה, זה גם חלק מהאחריות של האחיות בתחנה.
דינה צימרמן: נכון, ולכן הביקורים מייד אחרי לידה תמיד היו פרונטליים, הם אף פעם לא היו וירטואליים.
דינה צימרמן: כל הביקורים שהיו בהם חיסונים, היו פרונטליים.
דינה צימרמן: במתווה הנוכחי בקרב הילדים הקצת יותר גדולים זה לא היה פרונטלי, אבל עדיין היינו מודאגים מבחינת ההתפתחות שלהם, ולכן באתר משרד הבריאות בנינו מידעים שונים לגבי מה שמצופה בכל גיל.
דינה צימרמן: נשלחו אס אם אסים למשפחות שבהם נכתב במפורש שאם יש להם דאגות, נא לפנות לתחנות טיפת החלב, ואם הייתה איזושהי דאגה היו מזמינים את הילד.
דינה צימרמן: תמיד הייתה אפשרות להביא ילד בסיכון כשהיה דיווח מצד ההורים.
דינה צימרמן: כלומר, השירות תמיד ניתן.
דינה צימרמן: היו גם קבוצות הורים שהתקבלו בזום בחלק מהתחנות, וזו פעולה שמתגבשת וממשיכה.
דינה צימרמן: זה יהיה אחד הדברים הטובים שייצאו מהקורונה כדי לספק עוד דרך להגיע לאימהות.
דינה צימרמן: הטיפול הפרונטלי הוא חשוב, אבל יש הורים לילדים יותר גדולים שיש להם אילוצים ולא תמיד גם בשגרה הם מגיעים לטיפת החלב כי הם עובדים ולא רוצים הוציא את הילד מהמסגרת, ולכן חשוב שההורים האלה יידעו שיש עוד דרכים להגיע.
דינה צימרמן: בתחילת המגפה נפתח מוקד של אחיות טיפת חלב כך שבשעות הערב, כשרוב התחנות כבר מסיימות את עבודתן, יש מענה טלפוני של אחיות טיפת חלב מכל הקופות, וכל אחד במדינה יכול להפנות אליהן.
דינה צימרמן: אנשים משתמשים במוקד הזה וזה נותן עוד מענה שאפילו לא היה לפני הקורונה.
דינה צימרמן: אני חושבת שבהרבה דברים אנחנו דווקא התחזקנו בתקופה הזו.
יוסף ג'בארין: אני מניח שהיה צורך בהכשרת האחיות לעניין קשר וירטואלי או קשר מרחוק.
דינה צימרמן: כן, זה קרה.
דינה צימרמן: כל התוכניות האלה באו יחד עם הכשרה לשימוש בזום, חלק מהתוכניות היו גם בליווי מקצועי.
דינה צימרמן: למשל, עמותת גושן, עבדה יחד איתנו בחלק מהתוכניות הללו.
יוסף ג'בארין: האם את יכול להצביע קושי בצל הקורונה שאיתו אתם עדיין מתמודדים?
אבישג שחם חדד: נשמח לשמוע נתונים לגבי הירידה שהייתה.
דינה צימרמן: הייתה ירידה של בערך 25% - 30% בחיסונים.
דינה צימרמן: הדוח הזה נמצא באתר משרד הבריאות.
אבישג שחם חדד: האם אפשר לקבל נתונים על החיסונים ועל ביקורי הבית שנערכו?
דינה צימרמן: לגבי ביקורי הבית – היה מגע טלפוני קודם עם המשפחה במקרה שמישהו היה זכאי לביקורי בית.
מוריה אשכנזי: באיזה אזורים זה היה ובאיזה סוג אוכלוסייה?
דינה צימרמן: ישנם קריטריונים לגבי מי שאמור לקבל ביקור בית.
דינה צימרמן: ניתן דגש על כך שאנחנו מגיעים לאותן משפחות, קודם כול, טלפונית.
דינה צימרמן: אם עלה בטלפון צורך לביקור בית, כן היו הולכים לביקור בית.
דינה צימרמן: במיוחד בתחילת המגפה היה אילוץ כשהאחיות לא רצו להיחשף לכל מיני ביקורים, אבל כן היה רצון לשמור על המגע עם המשפחה, לא רצו להשאיר משפחות עם סיכון.
יוסף ג'בארין: אמרנו שהייתה ירידה בחיסונים של 25% - 30%.
דינה צימרמן: בגלל שהורים לא הגיעו, וזה נסגר כבר במאי.
דינה צימרמן: אני יודעת שמצטטים את זה כבר כמה חודשים.
דינה צימרמן: אחת הבעיות בזמן הקורונה היא שלא הספקנו לכתוב את דוח ההמשך למרות שזה השתפר.
יוסף ג'בארין: הנה, זו ההזדמנות שלך להגיד את זה.
יוסף ג'בארין: זה מתועד בפרוטוקול, זה משודר.
דינה צימרמן: חד משמעית, הפער נסגר החל ממאי.
יוסף ג'בארין: יחסית למאי 2019.
דינה צימרמן: כן, אנחנו משווים את זה כל פעם לשנה הקודמת.
דינה צימרמן: אנחנו עכשיו ב-2020, אז השווינו את זה ל-2019.
רוית ברוך: אנחנו עושים השוואה גם לחודשים הקודמים.
רוית ברוך: לגבי הדוחות שאנחנו עוקבים אחריהם מדי חודש ומפרסמים אותם - כל שבועיים אנחנו נמצאים ממש באדיקות על הנתונים.
רוית ברוך: אנחנו בודקים את אחוז כיסוי החיסונים שלנו בהשוואה לחודשים הקודמים מאז פרוץ הקורונה.
רוית ברוך: אנחנו בודקים ואנחנו רואים את ההתקדמות בכיסוי החיסונים, כפי שציינה ד"ר צימרמן, וגם עושים השוואה לאותו חודש.
רוית ברוך: אם החודש האחרון שאותו השווינו הוא חודש אוגוסט, אנחנו משווים אותו לשנת 2018 ו-2019.
רוית ברוך: בכל מה שקשור לחיסונים, אנחנו רואים שגם בהשוואה לחודשים הקודמים וגם בהשוואה לשנים הקודמות אנחנו נמצאים במקום של השגת הכיסויים שהיו בשנים הקודמות, והמצב שלנו הולך ועולה ביחס לחודשים האחרונים.
רוית ברוך: אני רוצה לציין מספר פעולות שנעשות כדי להשיג את זה.
רוית ברוך: מדובר במערך שלם שעובד סביב הנושא הזה וחשוב לי מאוד לפרט אותו.
רוית ברוך: קודם כול, אנחנו מדברים על תקופה של חצי שנה שיש בה הרבה מאוד שינויים.
רוית ברוך: בהתחלה הייתה התמודדות מול חשש ההורים להגיע לטיפת החלב.
רוית ברוך: עם הזמן גם הלכו ונשמעו כל מיני קולות נגד חיסונים ושבבים שהוכנסו לחיסונים וכל מיני אמירות של פייק ניוז סביב החיסונים שלא תרמו לנו במאבק ובניסיון שלנו להביא את המשפחות כמה שיותר מהר כי היה חשש מאוד גדול בירידה בכיסוי החיסונים.
רוית ברוך: השטח של משרד עשה מאמץ מאוד מאוד גדול כדי להביא את המשפחות ולהתמודד עם כל השמועות והחששות שהיו.
רוית ברוך: זה אומר שיגור של מסרונים לקראת ההגעה לטיפת חלב, שיגור מסרונים לכל מי שלא הגיע לטיפת חלב, עיסוק טלפוני פעיל של האחיות להשיג את המשפחות, להסביר, להפיג את החששות ולהביא אותן לטיפת החלב, להגביר את שעות ההגעה לטיפת החלב.
רוית ברוך: טיפות החלב היו פתוחות זמן ממושך יותר.
רוית ברוך: היו אזורים שבהם גם הייתה מערכת כריזה בשכונות כדי להביא את האנשים לטיפות החלב.
רוית ברוך: נפתחו מוקדים ייעודיים כדי לחסן את הילדים ולהגביר את אחוז כיסוי החיסונים.
רוית ברוך: כמו שדינה אמרה, כמובן שהמוקד שלנו נפתח ממש לפני הקורונה כך שהוא היה פעיל מאוד.
רוית ברוך: הוא נותן מענה מאוד מאוד משמעותי למשפחות.
רוית ברוך: נכון, זה מוקד טלפוני, אבל הוא מאוד מאוד משמעותי במתן תשובות למשפחות.
אבישג שחם חדד: זה כולל גם מענים רגשיים?
רוית ברוך: עוד רגע.
רוית ברוך: אין ספק שכדי שמערך יעבוד טוב במצב חירום, הוא חייב שיהיה לו גם בסיס טוב בשגרה.
רוית ברוך: ההתגייסות של כל השטח, בעיקר לטובת החיסונים כי אנחנו מאוד חוששים מהתפרצויות של מחלות, היא יוצאת דופן.
רוית ברוך: הצלחנו לצמצם בצורה משמעותית את כל החסרים שהיו.
דינה צימרמן: זו גם הייתה עבודה של כל הצוות בטיפת החלב כי גם הרופאים שעובדים בתחנות התגייסו להגיע להורים ולידע אותם, גם על החיסונים וגם על בדיקות התפתחות ושאלונים דרך הטלפון, ולבדוק האם יש להורים חששות.
יוסף ג'בארין: היו לכם מקרים של אימהות שהיו חיוביות קורונה לקראת לידה?
דינה צימרמן: חיוביות לקראת לידה הגיעו יותר לבתי החולים ופחות לטיפות החלב.
דינה צימרמן: אין הרבה אימהות בהיריון שמקבלות את המעקב שלהן היום בתחנות טיפות החלב, רובן עושות את זה בקופות.
דינה צימרמן: יש בערך 7,000 נשים בשנה שמקבלות מעקב היריון בטיפת חלב, וזה יכול להיות דיון ביום אחר.
דינה צימרמן: לגבי קורונה בהיריון - זה לא היה בטיפות חלב.
דינה צימרמן: לגבי השאלה האם אנשים הגיעו לטיפת חלב חולים – אנחנו מדברים על ממש בודדים, פחות מעשר, בדקתי את זה.
דינה צימרמן: זה נבע מכך שהיה הרבה דגש במסרונים ששלחנו לאנשים לפני שהם הגיעו לטיפות החלב.
דינה צימרמן: היה כתוב שם במפורש: במידה והיית חולה או בבידוד, לא להגיע.
דינה צימרמן: היו גם שלטים על הדלת.
דינה צימרמן: יש הרבה הקפדה בתחנות טיפות החלב על הכללים של רחיצת ידיים.
יוסף ג'בארין: אם יש תוצאה חיובית, האם הן מועברות ישירות לטיפול בתי החולים או שהן נשארות אצלכם?
דינה צימרמן: השאלה האם היא נמצאת בבית או בבית החולים תלויה במצבה, אבל האחריות עליהן נשמרת אצלנו.
דינה צימרמן: אנחנו היינו צריכים להתעסק בנושא בדיקות סקר ביילודים, במיוחד בתחילת מגפת הקורונה.