GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יוסף ג'בארין: הבנתי שיש איזה שהוא קושי עם סוגיית ביקורת שהייתה בחודשים האחרונים ולכן יש ביקורת קשה כלפיה והסוגיה השנייה לגבי תקציבים שאולי נותרו מהשנה הקודמת בעיקר בגלל הקורונה.
יוסף ג'בארין: תוכל להתייחס לזה או שאולי דובר אחר.
פאדי מואסי: אני אתן למישהו אחר להתייחס לביקורת, ראיתי שנמצא כאן שרף מוועדת החינוך והוא יכול להתייחס לסוגיה הזאת כי הם עוקבים אחריה.
פאדי מואסי: אני אתייחס לעניין התקציבים שנשארו.
פאדי מואסי: אתן דוגמה את באקה אל גרביה, בבאקה ניצלו 65% מהתקציב בגלל הקורונה והפסקת התכנית באמצע ואז חזרת התכנית, ובכל זאת, אנחנו מחזירים לקופת המדינה משהו בסביבות 400,000, 500,000 שקל שזה המון כסף.
פאדי מואסי: אני בטוח שהחברה הערבית אמורה ליהנות מזה, הילדים לא נהנו מחוגים ותכניות ויוזמות במסגרת הזאת, אבל הם צריכים כן ליהנות לפחות בפרויקטים אחרים, להסב את זה.
פאדי מואסי: לתקציבים שנשארו משנים קודמות עשו הסבה להצללת מגרשים בעוגנים הקהילתיים, בבתי הספר, קירויים, נתנו לזה אופציות.
פאדי מואסי: אני חושב שהתקציב שנשאר צריך שלא יוחזר לממשלה אלא שכל כסף שהתקבל בחברה הערבית אנחנו אמורים לנצל את זה עד הסוף.
פאדי מואסי: אנחנו מבקשים בפני כל האנשים המכובדים שנמצאים כאן שאת הכסף שנשאר לנצל ולהחזיר אותו לרשויות המקומיות לשם ניצול שייקבע על ידי הוועדות הרלוונטיות.
יוסף ג'בארין: אתה גם פנית אלינו בכתב עם נתונים ואני מודה לך על הצגת הנושא בפני הוועדה.
יוסף ג'בארין: תיכף נשמע התייחסויות של משרד החינוך, משרד האוצר, המשרד לשוויון חברתי ומרכז השלטון המקומי אבל בינתיים חשוב להמשיך עם עוד מילות רקע מהמשתתפים על תכנית אתגרים והחשיבות שלה.
יוסף ג'בארין: ראש עירית אום אל פאחם ד"ר סמיר מחאמיד.
יוסף ג'בארין: מצטרף אלינו ח"כ וואליד טאהא, חבר ועדת החינוך.
סמיר מחאמיד: שלום לכולם.
סמיר מחאמיד: אני אדבר בקצרה ואתן לערפאת שידבר.
סמיר מחאמיד: קודם כל תודה על המפגש המאוד מאוד חשוב וחיוני הזה.
סמיר מחאמיד: כמה נקודות שצריך להתייחס אליהן.
סמיר מחאמיד: דבר ראשון, חייבים לפרסם קול קורא כבר מיד.
סמיר מחאמיד: ההוראה צריכה להיות מיידית.
סמיר מחאמיד: דבר שני, הפסקת התכנית גורמת לאיבוד כח אדם מאוד איכותי, את כוח האדם הזה לא יהיה אפשר להחזיר בעוד חודש-חודשיים כי הם ימצאו גם עבודות אחרות.
סמיר מחאמיד: נקודה שלישית – נושא הביקורת.
סמיר מחאמיד: אני מניח ששארף ועימאד יתייחסו לזה, אבל לא יכול להיות שיתייחסו אלינו כאל אחרון הגנבים.
סמיר מחאמיד: ההתייחסות היא לרשויות המקומיות ממש כאל גנבים וזה לא מקובל.
סמיר מחאמיד: אנחנו רוצים ביקורת, רוצים ביקורת ועוד פעם ביקורת, אבל ביקורת תוך כדי שיח ולא תוך כדי קביעה ולא תוך כדי אדונים ועבדים.
סמיר מחאמיד: זה לא מקובל.
סמיר מחאמיד: אני אמרתי את זה למר ג'לאל ספדי באיזה שהוא מפגש.
סמיר מחאמיד: הנקודה הרביעית היא הגדלת תקציבים.
סמיר מחאמיד: אני רק אגיד לכם, בעיר כמו אום אל פאחם יש 3,000 תלמידים שמשתתפים בתכנית מכיתה ד' עד י"ב, כאשר אנחנו מקבלים 3 מיליון שקל.
סמיר מחאמיד: זו הפעילות הלא פורמלית היחידה כמעט שיש לנו בעיר.
סמיר מחאמיד: אני אתן לערפאת לדבר ברשותכם.
יוסף ג'בארין: תודה ד"ר מחאמיד.
יוסף ג'בארין: עניין הזמן מאוד חשוב ומרכזי, להבטיח שהתכנית תרוץ כבר בימים הקרובים אבל גם כמובן סוגיית הביקורת, אמרת דברים מאוד קשים שבטח מחייבים התייחסות ממשרד החינוך ואולי גם מהאוצר.
יוסף ג'בארין: ערפאת ג'בארין בבקשה, מנהל מחלקת הנוער בעירית אום אל פאחם.
ערפאת ג'בארין: אני אגיד כמה מילים.
ערפאת ג'בארין: קודם כל צריך לחדד, תכנית אתגרים זו לא עוד תכנית של החינוך הבלתי פורמלי, בעצם היא התכנית של החינוך הבלתי פורמלי בחברה הערבית.
ערפאת ג'בארין: היא לוקחת את החינוך הבלתי פורמלי ושמה אותו במקום מאוד חשוב, היא הקפיצה בעצם את אחוז ההשתתפות.
ערפאת ג'בארין: לפני התכנית היו 7% משתתפים והיום אנחנו מגיעים ל-30% בקרב הילדים ובני נוער.
ערפאת ג'בארין: אני ציפיתי שהדיון לא יהיה על חידוש או המשך התכנית, הדיון אמור להיות על העלאת התקציבים.
ערפאת ג'בארין: אנחנו נותנים שירות רק ל-30% ואנחנו רוצים להגיע ל-50% או 60% מבני הנוער והילדים בחברה הערבית.
ערפאת ג'בארין: לכן קודם כל באופן מיידי צריך להחזיר את התכנית, זו דרישה, זה תכנית, ספקים, זה מדריכים, יש לנו כח אדם.
ערפאת ג'בארין: כמו שאמרנו 70,000 תלמידים, 250 רכזים, יש לנו מאות מדריכים רובם מהחברה הערבית, כל אלה ומערך שלם, פרסום, שיווק, זה מערך שלם שאנחנו לא יכולים להוציא אותו מהחברה הערבית במיוחד בתחום החינוך הבלתי פורמלי.
ערפאת ג'בארין: אם זה לא חוזר, אין חינוך בלתי פורמלי בחברה הערבית, ואפשר להגיד שזו תהיה קטסטרופה.
ערפאת ג'בארין: לכן אני אומר שצריך להחזיר את זה באופן מיידי, דבר שני גם להקפיץ את התקציבים עבור הנושא.
ערפאת ג'בארין: אנחנו היום נמצאים בתקופת ואקום.
ערפאת ג'בארין: בשנה שעברה החלו הלימודים הפורמלי והבלתי פורמלי במקביל, התחלנו את הפגישות שלנו עם המנהלים, הרצנו את זה, אמנם הקורונה קצת עיכבה אבל הצלחנו לנצל אחוז יחסית בסדר שנה לפני זה, השנה אנחנו עדיין לא התחלנו וזה אומר שאנחנו לא מתחילים מיד עד שזה יפורסם, יש תקופת הכנה ויהיה עיכוב וגם תהיה בעייה של ניצול תקציבי, בעייה לתת את השירות ברמה הטובה ביותר ולכן זה עניין בפרסום מיידי.
ערפאת ג'בארין: זו הנקודה השנייה שרציתי להתייחס אליה.
ערפאת ג'בארין: נקודה שלישית שהיא סופר חשובה נוסף לכל מה שאמרתי, עניין כח האדם.
ערפאת ג'בארין: הפסקת התכנית, זה אנשים שמחפשים עבודה, אנשים שיש להם ותק והצליחו לקדם את הפרויקט, אלה אנשים שעברו הכשרות דרך המערכת שיהיו עכשיו ברמה מאוד טובה לנהל את הפרויקט.
ערפאת ג'בארין: אם זה יצא, תהיה תקופת ואקום של חודשיים-שלושה, זה אומר שאנחנו צריכים לקלוט עכשיו אנשים חדשים שאין להם ניסיון וזה ישתקף ברמה המקצועית שאנחנו נותנים לילדים שלנו, וזה משתקף בניצול התקציבי.
ערפאת ג'בארין: זה מאוד חמור.
ערפאת ג'בארין: אני חושב שאין להמתין והחזרת התכנית צריכה להתרחש באופן מיידי.
ערפאת ג'בארין: תודה.
יוסף ג'בארין: תודה ערפאת.
יוסף ג'בארין: אכן ביקרתי אצלכם לקראת הדיון והתרשמתי מההיקף המאוד מרשים של הפעילות המבורכת שאתם עושים, גם העליתי סרטון על אחד הפעילויות שלכם כי הרגשתי שאלה פרויקטים מאוד חשובים שתורמים להעצמה של הצעירים באום אל פאחם ובכלל בקרב הצעירים הערבים.
יוסף ג'בארין: ח"כ אחמד טיבי שגם מלווה את הנושא הזה בשנים האחרונות בבקשה.
אחמד טיבי: תודה רבה על עצם העלאת הנושא.
אחמד טיבי: אני בהחלט מלווה את הנושא של העצמת תלמידים, סטודנטים, מנהיגים צעירים, חינוך לא פורמלי.
אחמד טיבי: תכנית אתגרים שיש בה משהו כמו 250 מדריכים, שעשרות אלפי תלמידים מקבלים את השירות הזה, וזה כבר לא שירות שאי אפשר לוותר עליו, זה must, התכניות האלה התחילו ומה שעושה התכנית הזאת הוא דבר חשוב ביותר, וציינת, ח"כ ג'בארין, את הפעילות הזאת.
אחמד טיבי: אני ער לנקודה הזאת של הביקורת, זה משהו שאפשר להתגבר עליו, אבל אי אפשר להפסיק את התכנית הזאת ולזרוק ולהעניש כך 250 מדריכים מצוינים ו-70,000 תלמידים, שזה מספר גדול מאוד בחברה הערבית.
אחמד טיבי: טיפלנו רק בשבועות האחרונים בתכנית "קרב", תכנית "היל"ה", יש עוד תכנית שמאוימת והיא "חוג לכל ילד" שברובה מופעלת בחברה הערבית, בפריפריה.
וליד טאהא: זה במסגרת תכנית אתגרים.
אחמד טיבי: כן.
אחמד טיבי: זה פרויקט לחיזוק.
אחמד טיבי: הילד למשל בוחר חוג לשנה, משלם 100 שקל לכל השנה והמדינה מסבסדת 1,000 שקל לשנה עבור כל ילד.
אחמד טיבי: לכן אנחנו נאבקים כדי להשאיר את התכניות האלה, את הפעילות הזאת שמוכיחה את עצמה בשטח.
יוסף ג'בארין: תודה רבה גם לך ולעשייה שלך בתחום ח"כ אחמד טיבי.
יוסף ג'בארין: ח"כ ווליד טאהא בבקשה.
וליד טאהא: אני רוצה רק שאלת בירור לפני שאומר את הדברים שלי.
וליד טאהא: שלחתי מכתב לשר האוצר לפני שלושה שבועות, אפילו יותר, לגבי הממונה על תכנית אתגרים במשרד האוצר שהתפטר.
וליד טאהא: ולא רק הוא, גם הרפרנטים שעבדו איתו במשרד מול ראשי הרשויות ומול הנוגעים בדבר בחברה הערבית, הבנתי שגם הם התפטרו.
וליד טאהא: השאלה האם משרד האוצר עדיין מתנהל ללא ממונה על תכנית אתגרים וללא רפרנטים שעובדים מול ראשי הרשויות או שהנושא הזה הוסדר, כי לי אף אחד לא ענה.
וליד טאהא: אז אולי שנשמע תשובה נתקדם גם בדברים האחרים שלי.
יוסף ג'בארין: נציגת משרד האוצר איתנו, אני מבקש לרשום את השאלה.
יוסף ג'בארין: ד"ר שרף חסאן יו"ר ועדת המעקב לענייני החינוך הערבי בבקשה.
שרף חסאן: קודם כל אני רוצה להודות לד"ר יוסף ג'בארין על היוזמה לדיון הזה.
שרף חסאן: נושא מאוד חשוב.
שרף חסאן: אני אוסיף כמה נקודות בנוסף למה שאמרו ודיווחו מנהלי מחלקות הנוער ברשויות המקומיות.
שרף חסאן: א.
שרף חסאן: שמחנו שסוף סוף יש תכנית לחינוך הבלתי פורמלי, הרבה שנים בוועדת המעקב לענייני חינוך ציינו שזה נושא שחסר וצריך לעבוד עליו, אבל צריך להסביר כמה נקודות.
שרף חסאן: צריך יציבות.
שרף חסאן: עצם זה שמדובר בתכנית שהיא לא קבועה, שצריך כל שנה לחדש את התקציב, התקציב לא ברור ומתנהל דרך קולות קוראים, זה שם אותנו במצב של אי ודאות ולא מאפשר למנהלים לנהל ולתכנן וב.
שרף חסאן: הפך את החינוך הבלתי פורמלי לסוג של פרויקט חוגים.
שרף חסאן: החינוך הבלתי פורמלי הוא לא רק חוגים ולא רק פעילות חד פעמית שמתבצעת דרך ספקים וקולות קוראים ולכן דרוש כאן שינוי מבניה.
שרף חסאן: התקלות שקורות כל שנה מבחינת חידוש התכנית, אם היא מתחדשת או לא, וגם כל מה שקשור לביקורת איך שהיא מתנהלת, אני מצטרף למה שאמר ד"ר סמיר, אנחנו בעד ביקורת וחשוב שכל שקל מהתקציב יגיע לילדים אבל מצד שני איך שמתנהלת הביקורת דרך חברה חיצונית שרוצה גם להצדיק את עצמה ומתנהלת בצורה לא מקצועית ואף פעם לא פגשתי צורת ביקורת כזאת, זה רק מהווה חסם בפני התפתחות התכנית וגם כל שנה צריך לעשות ביקורת ולערער על תוצאות הביקורת, שנה שלמה מנהלי מחלקות נוער, במקום להתעסק בעיקר, מתעסקים רק בכל מיני תקלות כאלה, חסמים כאלה ומשימות כאלה שדורשות הרבה מהזמן שלהם, לציין שהם עובדים בעומס יתר וגם בתנאי העסקה לא משופרים, לא תנאים של מנהלים וזה חלק מהסיפור הזה.
שרף חסאן: רציתי לציין אם כבר אנחנו בדיון בוועדה בכנסת חשובה בהשתתפות נציגי ממשלה, הסיפור הוא גם סיפור של פערים חברתיים.
שרף חסאן: החינוך הבלתי פורמלי, אם משווים מה שהחברה הערבית מקבלת לעומת מה שהחברה היהודית מקבלת מדברים על פער אדיר, אפילו הרבה יותר מהחינוך הפורמלי, וזה בעיה.
שרף חסאן: דרוש כאן, אני מציע להמליץ על תכנית לסגור פערים בכל מה שקשור לחינוך הבלתי פורמלי וגם להשקיע בתשתיות פיזיות אבל גם התשתיות הארגוניות, כי חינוך בלתי פורמלי הוא תהליך מתמשך שאמור להגיע לבני הנוער והילדים ואם זה נשאר במסגרת קולות קוראים לחוגים כאלה ואחרים, זה לא יגשים את היעד המרכזי של חינוך בלתי פורמלי.
שרף חסאן: וזה גם לא מאפשר לחינוך הבלתי פורמלי להגיע לשכבות המוחלשות בתוך החברה, כי בינתיים לפי הרושם הכללי שמתקבל, נכון שיש מספר משתתפים - - - וזה חשוב, החברה הערבית זקוקה לזה, אבל האתגר המרכזי הוא להגיע דווקא לאוכלוסיות שגם מוחלשות ובחלקן אפילו לא נמצא עמוק בתוך מערכת החינוך הפורמלית.
שרף חסאן: אני חושב שהבעיות שמנהלי מחלקות הנוער מצביעים עליהן הן בעיות אמיתיות, הן נמשכות לצערי הרב כבר שנים ולא חל שיפור.
שרף חסאן: ההערכה והביקורת צריכה להית ביקורת בונה ומעצבת, ולא ביקורת שמטרתה בסופו של דבר לקצץ מהתקציב ואחר כך לנהל מאבק איך להחזיר את התקציב ולהוכיח שזה לא פייר כמו שהיה, כמו שקורה כל שנה, בעצם כל שנה מחזירים חלק מהתקציב שמקצצים כי מוכיחים שאין הגיון בקיצוץ שהיה ולכן זו מלחמת התשה.
שרף חסאן: אני לצידם של מנהלי מחלקות הנוער ואני חושב וקורא שזו הזדמנות לפתור את הבעיות באופן יסודי ולבנות את התכנית כתכנית קבועה, לא בסימן שאלה ולא באי ודאות, עם תקציבים שמאפשרים בניית פרויקטים שביכולתם לענות על הצרכים של החברה הערבית במיוחד כשמדובר בחברה שמתמודדת גם עם עוני עמוק אבל גם עם בעיית אלימות וזריקה של בני נוער בסיכון במיוחד, למעגל ארגוני הפשע.
יוסף ג'בארין: תודה שרף.
יוסף ג'בארין: עלא גנטוס ביקש להתייחס עכשיו.
עלא גנטוס: אני רוצה לומר דברים שלא דובר עליהם.
עלא גנטוס: אנחנו מתמקדים בחלק של החינוך הבלתי פורמלי שזה תכנית אתגרים ומפספסים עוד 50% שזה לא בתכנית אתגרים.
עלא גנטוס: תקציב החינוך הבלתי פורמלי הוא 130 מיליון וכל הזמן לוקחים אותנו שהשיח יהיה רק על ה-70 מיליון כאילו יתר הדברים הם - - -.
עלא גנטוס: כמעט מחצית מהתקציב הוא לא בשליטת הרשויות המקומיות והוא הולך למקומות שאנחנו לא בהכרח יודעים שזה באמת תורם לתהליך החינוך הבלתי פורמלי שאנחנו רוצים שיהיה, ואני חושב שהגיע הזמן שיהיה בינינו לבין המשרד - - - או לפחות על התכנים שהם מעבר לתכנית אתגרים, כי יש עוד 60 מיליון שקל שהולכים לחברה למתנ"סים וכל מיני ארגונים שאנחנו לא יודעים מה המטרה ואיך מבזבזים אותם ואם באמת זה משרת את מה שאנחנו מנסים.
עלא גנטוס: דבר שני זה הנושא התקציבי.
עלא גנטוס: התכנית התחילה ב-2016, ופועלת כבר ארבע שנים.
עלא גנטוס: אני יכול להראות לכם אולי 20 מכתבים שפניתי למשרד שיראו לנו כמה באמת הוציאו, מתוך ה-130 מיליון לשנה, כמה באמת הוציאו, הם לא רצו להתייחס אף פעם.
עלא גנטוס: הם מתחמקים מהתשובה ואני בטוח שחלק גדול מהתקציבים לא נוצלו והם נבלעו ולא שוחררו לא לרשויות המקומיות ואני לא יודע לאן הלך התקציב, אז אולי דרך הוועדה שיהיה ממש מסמך או דרישה מחייבת למשרד החינוך שלא יתעלמו ויסבירו לוועדה, יתנו דו"ח תקציבי על חמש השנים, מה נעשה עם הכסף, מה הוצא עד עכשיו, במיוחד לא הכסף של תכנית אתגרים אלא הכסף הנוסף.
עלא גנטוס: ה-60 מיליון שקל.
עלא גנטוס: אני בטוח שחלק מהכספים הולך למטרות שלא קשורות לחינוך הבלתי פורמלי בחברה הערבית אבל אנחנו לא - - - ובגלל זה הם חוסמים אותנו מלראות את המספרים ויש היעדר שקיפות בנושא הזה.
עלא גנטוס: אני רוצה להתייחס לנושא של אתגרים.
עלא גנטוס: השנה, לפי הערכתי, אמורים לחזור בין 20-30 מיליון שקל, את זה נדע לקראת סוף החודש, וצריך כבר עכשיו שהכסף הזה לא יילך לאיבוד וימשיך להיות משוריין וצריך לראות איך אנחנו הופכים אותו לתקציב.
עלא גנטוס: ההצעה שלי, כדי שהתקציב הזה לא יילך לאיבוד מבחינת דיני התקציבים להפוך אותו לאיזה שהוא סעיף של תקציב פיתוח כדי להבטיח את המעבר שלו משנה לשנה, ואז אולי להשקיע אותו בתשתיות כי יש מחסור רציני בתשתיות בחינוך הבלתי פורמלי, לא רק בנושא של הפעילות, אבל לפחות שתהיה איזו שהיא הסכמה או כיוון שהכסף שייחסך השנה בגלל הקורונה יישאר לטובת הרשויות הערביות ולטובת החינוך הבלתי פורמלי.
עלא גנטוס: אולי צריך לשנות את היעדים ולשים דגש על נושא התשתיות לחינוך הבלתי פורמלי כי אני מזהה שחלק גדול מהבעיות שאין תשתית לקיים, ולעשות את כל הדברים במסגרת בית הספר, זה לא תמיד משיג את המטרה וצריך גם לחשוב על מקומות אחרים כדי להרחיב ולגוון את הפעילות.
עלא גנטוס: הנושא האחרון הוא נושא הביקורת.
עלא גנטוס: תהיה ישיבה בסוף החודש עם נציגי אגף הביקורת.
עלא גנטוס: אני מצטרף לכל מילה שאמר ראש עירית אום אל פאחם כי אני גם בתור גזבר של עיר גדולה ואני 20 שנה עם השלטון המקומי, לתכנית הביקורת הזאת אין אח ורע בשום תכנית ממשלתית ולא במשרד החינוך עצמו.
עלא גנטוס: כל המטרה של הביקורת כפי שהיא מתבצעת, להפוך את זה לאליה וקוץ בה, להעמיס את התכנית עלינו.
עלא גנטוס: אני אומר לכם שגם מבחינת הביקורת על פי כללי חשבונאות מקובלים, יש הגדרה, אין ביקורת במדגם של 100%, זה לא ביקורת.
עלא גנטוס: ממש נכנסים לקרביים בניגוד לכל הכללים והנהלים שמשתמשים בהם ואני חושב שבמסגרת הישיבה שנקבעה בסוף החודש אנחנו צריכים להבהיר להם חד משמעית שלא נסכים לשתף פעולה עם הביקורת כפי שהיא מתבצעת עכשיו אלא שתהפוך לביקורת מדגמית כפי שמתנהלים גופי הביקורת והרגולציה ביתר משרדי הממשלה ובמשרד החינוך עצמו.
עלא גנטוס: אלה שלושת הנושאים שרציתי לדבר עליהם.
עלא גנטוס: יש עוד נושא רביעי שגם הוא מתקשר לנושא התקציבים, נושא הפרסום שלקחו 30 מיליון מהכסף למשרד של השר זאב אלקין, ושם בכלל אני לא יודע מה המטרה של התהליך שבוצע, אני חושש שאנחנו נאבד קשר עם המטרות שיבוצעו שם.
עלא גנטוס: לדעתי צריך ללחוץ להחריג את הרשויות הערביות בכל התקציב של החינוך הבלתי פורמלי, להשאיר את כולו במשרד החינוך כי התכנית עדיין בהתהוות, כל הנושא הזה עדין בהתהוות, ולפצל אותו בין שני משרדים שאין ביניהם כל קשר מבחינת התכנים, אנחנו נאבד הרבה מהכוח של התכנית, זה נמצא במשרד החינוך ואילו התקציב של מנהלי מחלקות נוער אמור לעבור למשרד של השר אלקין שזה בכלל מהלך הזוי ויכול לחבל במאמצים שאנחנו משקיעים בתכנית הזאת.
יוסף ג'בארין: תודה עלא.
יוסף ג'בארין: לפרוטוקול, עלא הוא יועץ כלכלי לוועד ראשי הרשויות המקומיות הערביות.
יוסף ג'בארין: הצטרפה אלינו גם ח"כ אימאן יאסין ח'טיב.
יוסף ג'בארין: אבל לפני כן, ח"כ טאהא ישלים את דבריו.
וליד טאהא: תודה רבה היו"ר, זה דיון חשוב מאוד.
וליד טאהא: תמיד קראתי לחינוך הזה חינוך משלים ולא חינוך בלתי פורמלי כי הוא לא בלתי פורמלי, הוא צריך להיות חינוך משלים.
וליד טאהא: במסגרת החינוך הזה, האחריות של החברה של מערכת החינוך תהיה על התלמיד משעות הבוקר ועד שעות הערב, וכך גם נדע שכל תלמיד, כל ילד הוא בהשגחה חינוכית לאורך כל היום ואז גם לא נאלץ אותו להיות ברחוב ולהתעסק בשטויות של הרחוב.
וליד טאהא: תכנית החינוך המשלים בחברה היהודית קיימת מאז ומתמיד.
וליד טאהא: בחברה הערבית היא קיימת רק מזה כמה שנים בודדות, ואף פעם לא התנהלה בצורה מקצועית ומסודרת וכל הזמן היא סבלה מכל מיני קשיים שאו שהמערכת מערימה על התנהלות התכנית או שיש איחורים של המשרדים הרלוונטיים בפרסום קולות קוראים ואז גם הרשויות לא מצליחות להיערך בהתאם ובזמן הנכון ואז עד שהם נערכים פתאום משנים להם כל מיני הוראות וסעיפים, בקיצור התנהלות התכנית היא קטסטרופלית ולא בגלל ממונה זה או אחר על התכנית בתוך החברה הערבית אלא בגלל הצורה שבה המשרדים מתנהלים עם התכנית מול החברה הערבית.
וליד טאהא: אני ניהלתי אגף חינוך.
וליד טאהא: כל התקציבים שקיבלנו, ד"ר יוסף, הודות לתכנית הזאת, לא הספיקו ליותר מ-25%-30% מסך כל התלמידים.
וליד טאהא: זאת אומרת אנחנו אומרים שלא רק שהתכנית לא מכסה את כל התלמידים הערבים ולא רק שהיא לא נעשית בצורה מסודרת כך שתתחיל בזמן והתלמידים ייהנו ממנה, אלא שהיא גם לא מצליחה לכסות את כל התלמידים בכל ישוב.
וליד טאהא: זאת אומרת אנחנו מדברים פה על קטסטרופה.
וליד טאהא: אי אפשר לעבור עם זה לסדר היום.
וליד טאהא: אי אפשר כל הזמן שרק בחברה הערבית הם לא מצליחים להתארגן לקול קורא, רק בחברה הערבית אין להם כסף כדי לכלול את כל התלמידים הזכאים, רק בחברה הערבית לא משתמשים ביותר ממחצית הכסף של תש"פ.
וליד טאהא: ועכשיו מישהו מדבר בכלל על הרזרבה הזאת?
וליד טאהא: לאן היא תלך?
וליד טאהא: מה התשובה של האוצר על זה?
וליד טאהא: איפה רוצים להשתמש בכסף הזה.
וליד טאהא: אנחנו דורשים לא רק שיפרסמו כבר, בושה וחרפה שהם לא מפרסמים את הקול הקורא של תשפ"א, אנחנו רוצים גם שכל הכספים שלא נוצלו בתש"פ יישארו לטובת החברה הערבית ולטובת הרשויות הערביות.
וליד טאהא: ד"ר סמיר דיבר על הביקורת.
וליד טאהא: אני חוויתי את זה.
וליד טאהא: הביקורת הזאת מיועדת כדי לגזול בחזרה את הכספים לטובת האוצר או החינוך.
וליד טאהא: כאילו שילמו לך סכום X, פתאום באים ועושים לך ביקורת לא על נושאים ספציפיים שהם קבעו שאתה צריך לעשות לפי קריטריונים שהם דרשו, הם לא דורשים כי הם משחררים הנחיות באיחור מדי, הם עצמם משנים את ההנחיות שהם הפיצו, נגיד בספטמבר, בדצמבר הם כבר משנים את זה ללא הודעה מוקדמת ואז לכאורה הרשויות נופלות כאילו בעבודה לא תקינה בהתאם להנחיות ואז קובעים להחזיר את הכסף.
וליד טאהא: אני אסבר את אוזנך בקיצור רב, אותה ביקורת שעברנו פעם אחת ברשות מסוימת, שעברה במקרה מאיש ביקורת אחד לאחר, אחד מהם קבע סכום החזרת כסף מסוים, והשני על אותו חומר שהוגש לו קבע סכום שהוא פחות מהסכום הראשוני ביותר מ-80%.
וליד טאהא: זאת אומרת תראה איזה מודל של בקרה וביקורת מתנהל כאן.
וליד טאהא: אני טוען שיש מדיניות רשמית בכך שהנושא הזה לא מתנהל כמו שצריך, החברה הערבית זכאית לזה לא כחסד וטובה, הילד הערבי זכאי לזה מהיותו זכאי לזה ולא משום שמישהו עושה לו טובה, ולדעתי זה שעדיין לא פורסם קול קורא זה אומר הכל.
יוסף ג'בארין: תודה רבה ח"כ טאהא.
יוסף ג'בארין: אתה גם מביא את ניסיון השטח שלך כמנהל מחלקת החינוך בכפר קאסם.
יוסף ג'בארין: ח"כ אימאן ח'טיב יאסין בבקשה.
אימאן ח'טיב יאסין: שלום לכולם.
אימאן ח'טיב יאסין: תודה רבה כבוד היו"ר על דיון חשוב זה.
אימאן ח'טיב יאסין: גם אני רוצה להביא מהשטח, 20 שנה בחינוך הבלתי פורמלי ואני גם חולקת על השם, אני חושבת שחינוך הוא חינוך, והקונוטציה שיש ב'לא פורמלי' הוא כאילו שזו פריבילגיה, לא משהו חשוב ולא משהו שמחייבים שיהיה, ולכן אני מסתכלת על הנושא מהמבט של בינוי קהילות ואני בכוונה משתמשת בביטוי הזה 'בינוי קהילה' ובינוי קהילה מתחיל באדם, בילד היחיד הבודד שנמצא אי שם ויש לו זכות לקבל חינוך שלם.
אימאן ח'טיב יאסין: חינוך שמתחיל בבוקר בשעות למידה ומה שצריך לקרוא לזה אולי לימודי ליבה והחינוך הבלתי פורמלי שאמור להיות בתוך זה ולתת את התמונה הכוללת ואת המענה הכולל לאותו ילד ואותה ילדה כדי שבאמת יוכלו להתפתח בצורה נורמלית ונורמטיבית שיאפשרו לו לראות עולם ולפקוח עיניים ולהיפגש גם עם הצרכים ועם הרצונות שלו והתחביבים שלו ולהתפתח בכיוון הזה.
אימאן ח'טיב יאסין: אני חושבת שהנושא שדובר בקטע של החלוקה לשני משרדים, הנושא של הבירוקרטיה והרגולציה שנמצא וכל הזמן רק מנסים להערים ולהערים עוד ועוד קשיים, רק בסופו של דבר אנחנו מקבלים תוצר אחד, שבסופו של דבר מי שצריך לקבל את השירות לא מקבל אותו.
אימאן ח'טיב יאסין: אני רוצה לדבר על השטח והוזכר עכשיו דרך הדברים של ידידי עלא על התקציבים שהולכים לכל מיני משרדים ומה המקום של הרשויות המקומיות ומה המקום של החברה למתנ"סים או של מינהל חברה ונוער, כל אחד רוצה להיות במקום הזה.
אימאן ח'טיב יאסין: אני רוצה לדבר בשם אותם אנשי מקצוע שעובדים בשטח, שיש להם רק אינטרס אחד, לתת את אותו שירות לאותם ילדים שצריכים אותו ולא שום דבר אחר, ודווקא אני, למען הגילוי הנאות, הייתי עובדת החברה למתנ"סים 20 שנים ועבדתי במתנ"סים, ומי שנמצא שם ומי שקובע שם זה הרשויות המקומיות.
אימאן ח'טיב יאסין: הם הבעלים על הדברים, הם יודעים את הצרכים והם יודעים לנתב וצריכים לדעת לנתב את אותם תקציבים למענים של אותם ילדים.
אימאן ח'טיב יאסין: אם באותם מקומות ובכל המקומות צריכה להיות עבודה מקצועית שרואה את טובת הילדים ורק את טובת הילדים וזה מה שצריך להנחות את כולנו, היינו במצב טוב יותר.
אימאן ח'טיב יאסין: אבל כולנו מודעים ויודעים שיש אפליה ממוסדת במשך עשרות שנים וחבל מאוד, עד שיש תקציבים, אנחנו לא מנצלים אותם בצורה נכונה כשהם מגיעים אלינו, וגם חלק גדול לא מגיע בכלל.
אימאן ח'טיב יאסין: בוא נסתכל על מה שקורה עכשיו.
אימאן ח'טיב יאסין: הייתה תכנית שנקראת 'חוג לכל ילד' והיא לא הייתה בכל הארץ, היא הייתה רק בצפון.
אימאן ח'טיב יאסין: זה הדבר הבסיסי שהילדים שלנו צריכים לקבל.
אימאן ח'טיב יאסין: אני צריכה להגיד מה המצב, כולנו מודעים למצב בתוך החברה הערבית, שילדים שלנו לא יכולים ללכת ולקנות שירותים איכותיים של חינוך משלים, של חינוך שנותן לנשמה, לנפש, להתפתחות רגילה של הילדים שלנו.
אימאן ח'טיב יאסין: הילדים שלנו זכאים לאותם שירותים כמו הילדים האחרים במדינה וזו המלחמה האמיתית שאנחנו צריכים להילחם עליה, קודם כל לקבל את התקציב, והדבר הנוסף בד בבד באותה חשיבות, זה ניצול של אותו תקציב בצורה נכונה.
וליד טאהא: אדוני היו"ר, האם יש למישהו תשובה על הממונה והרפרנטים?
יוסף ג'בארין: תיכף, אנחנו נמשיך גם לשמוע, יש בקשות לדבר ממי שמעורבים בפרויקטים האלה אז נשמע גם אתכם, אבל אולי חשוב לי כרגע גם לשמוע ממשרדי הממשלה.
יוסף ג'בארין: אני רוצה לפתוח עם מר ג'לאל ספדי מנהל אגף חברה ונוער בחברה הערבית במשרד החינוך.
יוסף ג'בארין: אני רואה גם שאנשי האוצר בתוך משרד החינוך נמצאים וג'לאל יוכל להפנות אותנו אליהם לפי הצורך.
ג'לאל ספדי: שלום לכולם.
ג'לאל ספדי: אני מנהל אגף חברה ונוער בחברה הערבית במינהל חברה ונוער.
ג'לאל ספדי: נמצאים איתנו מהמשרד מורן כהן ממינהל כלכלה ותקציבים, נמצא גם גור רוזנבלט סמנכ"ל ומנהל אגף אכיפה וביקורת וחגי כץ ונמצא גם סגן מנהל המינהל שלנו אברהם בן שושן.
ג'לאל ספדי: אני אעשה קצת סדר בדברים ואחר כך אתן אפשרות לקולגות שלי להגיב.
ג'לאל ספדי: קודם כל אני מאוד מברך ד"ר יוסף על המפגש הזה, מפגש חשוב.
ג'לאל ספדי: אין ספק שתכנית אתגרים במשך ארבע שנים עשתה מהפכה ברשויות הערביות ואנחנו רואים כל שנה וכל שנה שהמצב משתפר יותר.
ג'לאל ספדי: לפני התכנית לא היה כלום.
ג'לאל ספדי: אנחנו צריכים להבין שאנחנו מכלום התחלנו תוך ארבע שנים לבנות תשתיות בחינוך הבלתי פורמלי.
ג'לאל ספדי: אני רוצה לתקן את ידידי שרף חסאן, זו לא תכנית חוגים.
ג'לאל ספדי: אנחנו בנינו תשתיות של חינוך בלתי פורמלי בתוך הרשויות על תפיסה של בית ספר עוגן קהילתי ששם מתרכזת כל הפעילות, בית הספר הוא תפיסה ערכית, תפיסה חינוכית, הוא לא רק תפיסה פיזית כי בחברה הערבית אין תשתיות איפה לעשות חוגים ואיפה לעשות את הפעילות.
ג'לאל ספדי: לכן לקחנו את בית הספר בשיתוף פעולה עם ועד ראשי הרשויות.
ג'לאל ספדי: אגב אנחנו כל הזמן בקשר עם ועד ראשי הרשויות ובשיתופי פעולה גדולים עם עלא ועם מודר ועם כולם וכל הזמן מדברים עד כדי שלפני שבוע שלחתי לעלא את הקול קורא שיעיר לי עליו כדי שנתקדם, זאת אומרת ששיתוף הפעולה עם ועד ראשי הרשויות תמיד קיים.
ג'לאל ספדי: ברשותך, ד"ר, אעשה קצת סדר.
ג'לאל ספדי: אנחנו מדברים על תכנית אתגרים, 130 מליטון כפול 5, 650 מיליון שהתחילה בשנת 2016.
ג'לאל ספדי: אנחנו מדברים על 76 רשויות שזה 50 רשויות ערביות, 17 רשויות בדואיות – 9 בדרום ו-8 בצפון ו-9 רשויות שהן מועצות אזוריות יהודיות שיש בהם ישובים ערבים כמו גלבוע, כמו משגב, כמו מטה אשר שיש שם את דנון ועראמשה.
ג'לאל ספדי: אנחנו ככה מכסים כמעט כ-320,000 מהאוכלוסייה הפוטנציאלית.
ג'לאל ספדי: דבר שני, אנחנו מדברים על כל מיני מרכיבים.
ג'לאל ספדי: פה הייתה התייחסות רק למרכיבי החוגים והתכניות.
ג'לאל ספדי: תכנית אתגרים מורכבת לא רק מקול קורא 70 מיליון כמו שאמר עלא, היא מורכבת מ-130 בשני חלקים, 70 ו-60 מיליון.
ג'לאל ספדי: בחלק של ה-60 מיליון יש כמה פרמטרים כמו החברה למתנ"סים ששם אנחנו משקיעים כמעט 14 מליטון שקל שאנחנו רוצים שיפתחו מתנ"סים בחברה הערבית, כמו תנועות נוער, כמו חוק הנוער.
ג'לאל ספדי: לידיעתכם, עכשיו עם החלטת הממשלה לפצל את מינהל חברה ונוער לשניים, בעצם מה קרה בתכנית אתגרים?
ג'לאל ספדי: היא התפצלה, כ-30 מיליון עברו למשרד של אלקין עם הרשויות המקומיות, עם מנהלי יחידות הנוער, וכ-100 מיליון נשארו במשרד, למה נשארו במשרד החינוך כ-100 מיליון?
ג'לאל ספדי: כי את הקול הקורא שלנו בנינו על תפיסה בית ספרית וההחלטה הייתה שכל פעילות שמבוססת על תפיסה בית ספרית וממשק בית ספרי נשארה במשרד החינוך.
ג'לאל ספדי: מה קרה פה?
ג'לאל ספדי: גם מנהלי יחידות נוער בחברה הערבית עברו לאלקין ומה קורה פה?
ג'לאל ספדי: אנחנו היינו אמורים כמשרד חינוך לעבוד מול מנהלי מחלקות חינוך או לעבוד מול מישהו אחר, אבל אנחנו אנשים אחראיים ומקצועיים ואנחנו כבר ארבע שנים משקיעים במנהלי יחידות הנוער ואנחנו רוצים שהם ימשיכו ולכן הגענו לסיכום עם המשרד השני שהשנה נעשה פיילוט של איך נמשיך עם מנהלי יחידות נוער בתכנית אתגרים, וזה הסיכום שהגענו אליו ואנחנו רוצים שהם ימשיכו בזה.
ג'לאל ספדי: אז למשרד של אלקין גם כן עברו מה-130 מיליון 30 מיליון, עברו תקנת המתנ"סים, תנועות נוער, חוק נוער, מכוני מנהיגות לחברה הערבית.
ג'לאל ספדי: לכן אנחנו היום מדברים על תקציב שהתפצל וכ-100 מיליון נשאר במשרד שיש שם 70 מיליון קול קורא לרשויות ויש שם כל מיני תכניות חיזוק בתוך בתי הספר כמו חינוך מוזיקלי, בתי ספר מנגנים, כמו תכנית צופה בתי ספר, כמו תכנית של"ח וידיעת הארץ שהוספנו 10,000 ילדים משתתפים.
ג'לאל ספדי: אני רוצה לתקן אותך ד"ר יוסף, שאנחנו מדברים היום לא רק על חוגים ותכניות, בכל הפעילות הגענו כמעט ל-105,000 ילדים משתתפים מתוך 320,000, זה מעל 35% ואנחנו באמת רואים שיפור משמעותי.
ג'לאל ספדי: דבר שני חשוב, אנחנו בנינו מערכת מתוקשבת פר תעודת זהות.
ג'לאל ספדי: אנחנו רואים שיש הקלדות ומקלידים, למה?
ג'לאל ספדי: כדי לאמת שאכן הכסף מגיע לילדים, שאכן הילדים משתמשים בחוגים ויש להם פעילות ענפה ותרבות פנאי משמעותית.
ג'לאל ספדי: בעבר היינו מסתמכים על דיווח מנהל יחידת נוער בכתב, היום הכל מתוקשב ואנחנו יכולים לדעת מי הילדים באום אל פאחם שמשתמשים ומי הילדים בסכנין.
ג'לאל ספדי: אין ספק שזה תקדים.