GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יוסף ג'בארין: אתה יכול להגיד שיש כבר הצעות, או שזה יותר התעניינות?
אורי מקלב: יש התעניינויות.
אורי מקלב: אני הבאתי את ראש המחלקה, שהוא סמנכ"ל אצלנו, עם אחד היצרנים, הוא עושה את זה למטרות – זו עמותה שבעצם מייבאת או עוזרת לייבא.
אורי מקלב: אמזון היום, כל אחד יכול, הוא אמר לי שהמוצר הזה נמצא ב-170 דולר אולי, זה כל המחיר שלו.
אורי מקלב: הוא גם מתקין את זה, הוא מצא מתקינים, אבל כל זה לא רשמי.
אורי מקלב: המוצר הזה באחריותו, הוא עשה את זה כעמותה שהתעסקה עם חולים, אבל הוא עצמו שכח את הילדה שלו והוא הציל אותה ומאז הוא קיבל על עצמו.
אורי מקלב: זה אחד, אבל יש עוד הרבה כאלה.
אורי מקלב: הופיעו בפנינו מפתחים, היו בתי ספר שקיבלו פרס על פיתוח, אבל אף אחד עוד לא התקדם איתו, או אף אחד לא הפך את זה לחלק יישומי.
אורי מקלב: אין היום התקן, לא קיים גם בעולם בכלל.
אורי מקלב: מה שיש באיטליה נפריד את זה.
אורי מקלב: גם במסמך של הממ"מ, יש מסמכים, בממ"מ כתוב שאין היום שום תקינה בינלאומית או במדינה אחרת שיש שאנחנו יודעים להגיד שניקח את זה, שזו התקינה שעשו במדינה כזאת וכזאת ושאנחנו גם נאמץ אותה.
בועז טופורובסקי: אז בוא ניקח את איטליה.
יוסף ג'בארין: כמובן כל ילד הוא, אמרנו, עולם ומלואו, לא משנה אם הוא יהודי, ערבי, חרדי, אבל הנתונים לצערי מראים על שכיחות התופעה הזו במיוחד בחברה הערבית.
יוסף ג'בארין: כמחצית מהילדים שמצאו את מותם בגלל שכחה או נעילה ברכב הם מהחברה הערבית.
יוסף ג'בארין: חבר הכנסת אלחרומי, בקצרה אם אפשר.
סעיד אלחרומי: אני מברך על הדיון, דיון מאוד חשוב ובעיניי גם הדוגמאות והפרטים שסיפק עכשיו סגן השר, אנחנו בדרך הנכונה.
סעיד אלחרומי: מה שאני מבין שכבר יש קול קורא עד 19 בחודש וכבר יהיו אנשים שייגשו.
סעיד אלחרומי: אבל, חברים, נושא ההסברה הוא הנושא החשוב ביותר כאן בסיפור הזה, לאו דווקא נושא התקינה הוא שיפתור בסופו של דבר את הבעיה.
סעיד אלחרומי: אני יודע מה הפקידות תגיד במשרד התחבורה ויודע מה הקשיים שיפגוש סגן השר וכל פוליטיקאי שבאמת רוצה לקדם את הנושא הזה, הם יגידו שמול תועלת ובגלל ארבעה-חמישה מקרים, אבל אנחנו צריכים בנושא ההסברה גם להעלות על נס דוגמאות של דברים שמצליחים.
סעיד אלחרומי: למשל הצפצוף הזה כשאתה נוסע רוורס, נכון שהוא לא מחויב, אין חובה, אבל זה הציל חיים.
סעיד אלחרומי: נכון שאין חובה בזה, אבל זה הציל חיים ועכשיו חברות מכניסות את זה במכניקה של הרכב, אתה קונה רכב ויש כבר כמה אופציות - - -
יוסף ג'בארין: זה בִּילְד אִין בתוך הרכב.
סעיד אלחרומי: עכשיו צריך גם לעניין ולהציג את הסוגיה גם ליצרני רכב וגם ליבואנים, שהנושא הזה מאוד מאוד חשוב וחשוב שברכבים יהיו בהם הדברים האלה.
סעיד אלחרומי: למשל, כשאתה פותח את הדלת יש צפצוף היום, נכון?
סעיד אלחרומי: אז אפשר שכשאתה פותח את הדלת יש צפצוף ועוד 'אל תשכח אותי'.
סעיד אלחרומי: דוגמה.
סעיד אלחרומי: לכן אני חושב שמאוד חשוב הדיון הזה, אבל צריך להיות גם המשך, אדוני היושב ראש, אחרי ה-19 בחודש עוד ישיבת מעקב.
יוסף ג'בארין: לעקוב, כן.
יוסף ג'בארין: חברת הכנסת מיכל שיר.
מיכל שיר סגמן: כן.
מיכל שיר סגמן: אני שומעת על הקול הקורא ואני שומעת על כך שמשרד התחבורה נותן לזה משקל וזה טוב מאוד ובאמת הגיע הזמן, אבל משהו בשיח הזה, בכל פעם ככה זה מרגיש לי, אולי אני טועה, מרגיש לי קצת מבוי סתום, כאילו אנחנו לא מגיעים – אם הקול הקורא הזה לא קורה ואם לא מגיע יצרן, לא מגיע יזם שמוכן לקחת את זה על עצמו, מה אז?
מיכל שיר סגמן: מרימים ידיים?
מיכל שיר סגמן: זאת אומרת איפה המעקב, איפה תוכנית ב', איפה המשך התהליך?
מיכל שיר סגמן: זה כאילו משהו בדיון הזה נעצר לי באמצע-סוף אוגוסט כשהקול הקורא הזה נגמר.
מיכל שיר סגמן: איך אנחנו נלחמים בזה ללא לאות ובאים ואומרים שאנחנו לא מוכנים להתפשר על התוצאה, מדינת ישראל רוצה שהדבר הזה יקרה עוד השנה, בואו נראה איך אנחנו מקדמים את זה.
אורי מקלב: כשאנחנו אומרים מדינת ישראל, באמת זה שיח שזור אצל כולם, להורים יש אפשרות היום לעשות התקנים, יש 'יד שרה' שנותנת התקן משלה, תקנים לשכחת ילד, לא טוב?
אורי מקלב: כל אחד יכול לעשות, משהו שתלוי בחלק של ההורה או לא בהורה.
אורי מקלב: יש היום כל מיני, בשוק יש הרבה דברים.
אורי מקלב: הדרך היחידה, אם אין קול קורא, זה להביא תקנות לכאן, לוועדת הכלכלה, לתקן תקנות בלי שיש מוצר ולחייב כל הורה שלוקח את הילד שלו שהוא צריך לעשות איזה התקן.
אורי מקלב: מה, איזה התקן?
אורי מקלב: התקן שיזכיר לו.
אורי מקלב: אפשר לעשות תקנה, מישהו יקבל את זה?
אורי מקלב: אני יכול לעשות את זה?
אורי מקלב: אני שואל אתכם.
אורי מקלב: איך אנחנו רוצים להתקדם אחרי ה-19.8?
אורי מקלב: איך אני עושה?
אורי מקלב: אני רוצה להביא התקן, אני רוצה לחייב, אתה מחייב הורה, אחרי זה - - -
שלמה קרעי: אפשר שגורמי המקצוע אצלכם יישבו ויעשו רשימה של כל מיני דברים מומלצים ושאחד מתוכם תעשה.
בועז טופורובסקי: המשרד חשב אולי להביא תמריצים ליזמים מסוימים כדי להשקיע בדבר הזה?
שלמה קרעי: אני לא אומר שזה הדבר, זה לא אופטימלי, אבל - - -
אורי מקלב: אתה צודק.
אורי מקלב: אני גם לא חושב, אבל כשעושים תקנות, כשאתה מחייב יש אחריות.
אורי מקלב: לא בגלל תביעה, נכון שיש יועצים משפטיים שאומרים שכשאתה אומר זה מִתְקן אז יכולות להיות תביעות.
בועז טופורובסקי: גם על אי עשייה יש אחריות.
בועז טופורובסקי: גם על אי חיוב יש אחריות.
אורי מקלב: אתה יודע, אני לא רוצה לצטט דברים שאני אמרתי לנציגות של משרד התחבורה - - -
בועז טופורובסקי: אני יודע, הכי קל לבוא אליך בטענות, אתה כאן.
אורי מקלב: אולי חיישן אחד לא עומד בתקן ואדם הסתמך על החיישן הזה, את מוכנה שיהיו עוד 12 הרוגים ילדים כל שנה בתאונות חצר?
מיכל שיר סגמן: זה לא עניין של מוכנה או לא מוכנה, השאלה מה כן עושים.
אורי מקלב: את יודעת, בחלוקת האחריות ככה זה עובד.
אורי מקלב: אנחנו יכולים להביא, השאלה מה עושים עם זה.
שלמה קרעי: אם אין יצרן ואם לא מתקדמים במתווה הזה, אז כן, בינתיים לעשות - - -
אורי מקלב: אני אומר לכם את האמת, רק אם אנחנו נקל.
אורי מקלב: מה שאומרים, צריך להקל, לא מקסימלית.
מיכל שיר סגמן: אבל לא, אני אגיד לך למה אני לא מסכימה איתך.
מיכל שיר סגמן: אפשר עדיין לא להתפשר ולבוא ולומר עד שזה קורה אנחנו, משרד התחבורה, לוקחים אחריות על פרסומות, העלאת מודעות, במיוחד בחודשי הקיץ החמים, בשעות שבהן אנחנו רואים שיש את עליית התמותה הגבוהה ביותר, להזכיר שבווייז לצורך העניין יש תזכורת, לתת כלים להורים ולפתוח את האופציות.
מיכל שיר סגמן: פשוט לפמפם את זה לציבור, הציבור לא - - -
אורי מקלב: אתם צודקים.
אורי מקלב: היו כאן אנשי משרד התחבורה - - -
יוסף ג'בארין: אני מבין שהרשות לבטיחות בדרכים, הם אחראים על העניין ההסברתי, נכון?
יוסף ג'בארין: זה אצלם?
אורי מקלב: זה חלק.
אורי מקלב: משרד הבריאות היה שותף בזה, גם חשבנו שמשרד החינוך צריך להיות שותף בזה, כי אנחנו חשבנו שזה נעשה בדרך למוסדות החינוך, זה בלט שזה קורה, אדם נוסע לעבודה ובדרך לשם, חשבנו שצריך להיות ממשק שלו, ומשרד הבריאות.
אורי מקלב: זה הרי לא משהו – כיסא בטיחות, משרד התחבורה לא מייצר, הוא רק אומר כשאתה לוקח ילד בתקנות צריך להיות מקום עם חגורה, המשטרה היא האוכפת, למשרד התחבורה יש חלק בכיסא הבטיחות, אנחנו לא מייצרים - - -
מיכל שיר סגמן: אבל זה חוזר לאותו נושא כספי, כיסא בטיחות גם ככה זה עולה הרבה מאוד כסף ואז זה ייקר אותו עוד יותר.
מיכל שיר סגמן: זה חוזר לעניין הטכנולוגי שיהיה גם יעיל וגם כדאי.
אורי מקלב: לכיסא בטיחות יש תקן היום.
אורי מקלב: יש תקן, לא סתם תקן, עוקבים.
אורי מקלב: שוטר לא יודע אם זה כיסא או לא כיסא, אבל כיסא הוא מחייב אותך.
יוסף ג'בארין: יש תקן מסוגים שונים.
אורי מקלב: אנחנו יוצאים מנקודת הנחה שהורה הוא מספיק אחראי שאם כבר הוא רוצה שלא יקנה משהו זול, אבל יש מי שמתחכם?
אורי מקלב: יש מי שמתחכם.
מיכל שיר סגמן: אבל לא לכולם יש, באמת אין להם.
יוסף ג'בארין: אבל, כבוד סגן השר, אני תוהה מדוע נגיד צפצוף של רוורס, זה משהו שכבר בִּילְד אִין כמעט אצל כל יצרני הרכב, לעומת הנושא הזה שלא מתקדם, בינתיים אף יצרן רכב לא - - -
אורי מקלב: אז יש לי בשורה שאמרו לי, אני לא עד כדי כך מתמצא, שלניסן ולוולוו יש להם סוג של התקנים, אולי בדגמים מסוימים, יש את אותו התקן שמתריע על שכחת ילד ברכב.
שלמה קרעי: נגיד יש את החגורה, כשאתה לא שם חגורה ברכב אז זה מצפצף לך.
שלמה קרעי: אולי צריך להשתמש באותו מנגנון שכשאתה לא ניתקת את החגורה - - -
אורי מקלב: אז יתחיל לצפצף?
שלמה קרעי: כשאתה מכבה את הרכב.
יוסף ג'בארין: טוב, לא ניכנס לפרטים.
יוסף ג'בארין: ברשות
יוסף ג'בארין: כם אני צריך לעשות פינג פונג גם כדי לשתף את השותפים איתנו בזום.
יוסף ג'בארין: נציג הרשות לבטיחות בדרכים איתנו, נכון?
יוסף ג'בארין: בינתיים גם עלה הנושא ההסברתי.
יוסף ג'בארין: נחמה, מנהלת חטיבת החינוך והסברה.
נחמה לאור דרורי: שלום רב.
נחמה לאור דרורי: אז אני אגיד כך, רק לצורך הפרוטוקול, המקרים הטרגיים של שכחת ילדים לא מוגדרים כתאונות דרכים ולמרות זאת הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים לקחה על עצמה את כל נושא ההסברה שקשור לתופעה הכואבת הזו.
נחמה לאור דרורי: אנחנו עושים את זה כבר כמה וכמה שנים.
נחמה לאור דרורי: ההסברה שלנו ממוקדת בשני צירים מרכזיים, ציר אחד זה ציר שמנסה להילחם באמירה שזה לא יכול לקרות לכל אחד, שזה קורה להורים מסוימים, מרקע מסוים, ממקום מסוים.
נחמה לאור דרורי: ההסברה מדברת על זה שהדבר הזה יכול לקרות לכל אחד ואחד מאיתנו.
נחמה לאור דרורי: בעידן כזה של המון המון הסחות דעת כל הורה יכול להיות במצבים המורכבים באלה.
נחמה לאור דרורי: לכן ההסברה מדברת על זה שצריך לקחת בחשבון שזה יכול לקרות לכל אחד.
נחמה לאור דרורי: ציר שני, שהוא ציר מאוד חשוב, זה מה בעצם ניתן לעשות בעניין הזה.
נחמה לאור דרורי: בתוך התשדירים שלנו אנחנו מפרטים כלים שאפשר להשתמש בהם, כלים פשוטים ביותר, כמו לשים את התיק שלנו במושב האחורי, כמו להניח את הטלפון במושב אחורי, כמו לייצר שיחה יומית בין מי שאוסף את הילדים לבן הזוג השני כדי לוודא שהילדים הורדו במקום שהם אמורים.
יוסף ג'בארין: אלה הצעות שאתם מעלים במסגרת ההסברה שלכם?
נחמה לאור דרורי: נכון.
נחמה לאור דרורי: וגם אנחנו מציעים להוריד אפליקציות וטכנולוגיות שונות.
נחמה לאור דרורי: אנחנו כמובן לא מפרטים אלה, כי כמו שנאמר קודם, אין כרגע התקנים שהם התקנים מאושרים.
נחמה לאור דרורי: את כל המעטפת הזאת אנחנו מעבירים במסגרת תשדירי רדיו שמשודרים יום יום ממאי ועד בואך ספטמבר, ככל שמזג האוויר הוא חם, לעתים נעשה את זה גם מעבר לכך אם אנחנו יודעים שיש ימים חמים גם בחודשים הללו.
נחמה לאור דרורי: התשדירים האלה משודרים כל בוקר, בגלי צה"ל, בגל"צ, עבור החברה הכללית והם משודרים עבור החברה הערבית באופן קבוע ברדיו א-שמס ובמקאן וכמובן אנחנו משתמשים ברשתות הדיגיטליות כדי להגיע אל ההורים ולחזק את המסרים הללו.
יוסף ג'בארין: עד כמה זה עובד?
יוסף ג'בארין: לפי הנתונים שיש לכם המגמה היא בירידה או בעלייה?
יוסף ג'בארין: מה המעקב שלכם אומר בעניין הנתונים?
נחמה לאור דרורי: כמו שאמרתי קודם, הרלב"ד אוספת נתונים שקשורים לתאונות דרכים, אנחנו מסתמכים לגבי העניין על נתונים של ארגון 'בטרם', יכול להיות שהם יכולים להשלים את המידע, אבל מה שאנחנו יכולים להגיד שכרגע אין עלייה או ירידה.
נחמה לאור דרורי: אני חושבת שאולי יש שנה אחת שיש מעט יותר מקרים, אבל המצב יחסית קבוע.
נחמה לאור דרורי: היום אנחנו נמצאים על חמישה מקרים, זה בערך הקצב של המקרים הטרגיים האלה.
נחמה לאור דרורי: אנחנו לא יודעים להגיד על שינוי.
יוסף ג'בארין: לא, לגבי השנה אנחנו כבר עם חמישה מקרים ונשארו לפחות עוד חמישה חודשים.
נחמה לאור דרורי: נכון, אז בהקשר הזה אני אגיד, אני מסכימה לחלוטין שההסברה והעלאת המודעות בהקשרים האלה היא קריטית והיא מאוד מאוד חשובה, אנחנו מנסים להגיע עם הדברים האלה גם עם עלונים ומודעות שנתלות במקומות שהורים מבקרים בהם כדי שהדבר הזה יהיה כל הזמן במודעות על ידי חשיפה רחבה ככל שניתן, אבל אנחנו חושבים שהפעולות שנעשות עכשיו על ידי משרד הבריאות ועל ידי משרד התחבורה בניסיון למצוא טכנולוגיה שתסייע לאנשים להתמודד עם התופעה ה זו ותתריע בפניהם על מצב של שכחה הם קריטיים כמעטפת שלמה יחד עם ההסברה.
נחמה לאור דרורי: ברלב"ד אנחנו נמשיך ונבצע את ההסברה הזאת כל חודשי הקיץ, אנחנו לא מסירים את ידנו מהמשימה החשובה הזאת, אבל המעטפת שקשורה גם בכלים פרקטיים שאפשר לתת לאנשים כדי למנוע את התופעה הזו היא מאוד מאוד חשובה.
יוסף ג'בארין: ואת יכולה להגיד, נחמה, שבשנים האחרונות לא היה קיצוץ בתקציבים להסברה, נכון?
נחמה לאור דרורי: היה קיצוץ ממש משמעותי להסברה, אבל אני חייבת להגיד שבנקודה הכואבת והטרגית הזו לא נגענו, לא שינינו, לא הורדנו, זה איזה שהיא מחויבות של הרלב"ד לנושא הזה ובעניין הזה לא בוצעו קיצוצים.
יוסף ג'בארין: אז כדי להשלים את התמונה, לפני שממשיכים עם חברי הכנסת, נשמע את נציגת משרד הבריאות, זהבה.
זהבה רומנו: בוקר טוב לכולם.
זהבה רומנו: התוכנית הלאומית, זה הוזכר קודם לכן על ידי חברי הכנסת, שהתוכנית הלאומית באמת לקחה על עצמה לקדם את כל הנושא הזה של טכנולוגיות למניעת שכחת ילדים ברכב.
זהבה רומנו: הקמנו ועדה מקצועית בשנת 2019 שהיא תקבע את הקריטריונים מהי טכנולוגיה שפחות או יותר מתאימה לתקן הישראלי ואנחנו רצינו ואנחנו רוצים עדיין להוציא קול קורא ליזמים להגיש טכנולוגיות והתוכנית הלאומית בעצם תסייע במימון של קביעת תקן כי אנחנו יודעים שחלק מהחסם של היזמים זה העלות לקביעת תקן.
זהבה רומנו: לכן זאת הייתה התוכנית.
זהבה רומנו: לא התקדמנו, לצערנו, אבל אנחנו כרגע נמצאים ממש בשלבים סופיים של הקול קורא.
זהבה רומנו: משרד התחבורה הקדים אותנו והוציא קול קורא לאותם יזמים.
זהבה רומנו: הדבר הראשון שעשינו זה שיצרנו קשר עם משרד התחבורה ואיך אנחנו משתפים פעולה ובעצם פונים אל אותם היזמים שייגשו אל הקול קורא של משרד התחבורה, אנחנו ניתן להם תמריץ נוסף ואנחנו נגיש אותם לתקן הישראלי וכשתהיה לנו הטכנולוגיה, אחת או שתיים שיעמדו בתקן, אנחנו גם נוכל לקדם את זה הלאה לכיוון של תקנות וכיוון של חקיקה.
זהבה רומנו: אני חושבת שנכון שנשקיע גם בהסברה.
זהבה רומנו: לצערנו בשנת התקציב שהייתה השנה, שהייתה מאוד מורכבת, הצלחנו להשיג תקציב לקמפיין למניעת טביעות, אנחנו כרגע פועלים להשיג תקציב נוסף למניעת שכחת ילדים ברכב.
זהבה רומנו: אנחנו ניקח את זה על עצמנו, אנחנו לא נוותר ואנחנו נעשה את זה גם השנה.
יוסף ג'בארין: רק שלגבי השנה חודשי הקיץ זה אוגוסט וספטמבר, שזו התקופה שיותר - - -
זהבה רומנו: כמו שהצלחנו, הייתי אומרת מהרגע להרגע להעלות קמפיין למניעת טביעות, אני מאמינה שנצליח עם כוחות משותפים להעלות מהרגע להרגע איזה שהוא קמפיין למניעת שכחת ילדים ברכב.
זהבה רומנו: יש לנו חומרים טובים, אפשר לקחת את החומרים האלה, לעשות להם אדפטציה ולהעלות אותם.
יוסף ג'בארין: רק בהתחשב בנתון הטרגי שאנחנו מדברים על ארבעה ילדים, חמישה ילדים, רק מהשבועות האחרונות אז באמת זה מחייב פעילות יותר מהירה ותגובה יותר מהירה של המשרד.
בועז טופורובסקי: זהבה, למה לחכות?
בועז טופורובסקי: הרי אתם עשיתם ישיבת ועדה לפני שנה ושלושה חודשים, לחכות שנעשה את הדיון כדי להגיד שזה לא התקדם ושנעשה מעכשיו לעכשיו קמפיין?
זהבה רומנו: לא, אני חושבת שבמהלך התקופה עשינו הרבה מאוד עבודה, מול מכון התקנים, היה תיוג של תקן, עשינו עבודה מול הוועדה, זה שאלת שאלות, זה לא היה פשוט לכתוב את הקול קורא, היה צריך להתייחס לכל מיני נקודות, גם נקודות של איתנות של אותו יזם וגם להתייחס להיבט המשפטי וגם להתייחס - - -
יוסף ג'בארין: לא, הקול קורא יצא כבר.
בועז טופורובסקי: אבל לא הוצאתם קול קורא, משרד התחבורה הוציא אותו.
יוסף ג'בארין: זהבה, אנחנו מדברים בעיקר עכשיו על הצורך בקמפיין מיידי, פשוט כי, שוב, אנחנו - - -
זהבה רומנו: לגבי קמפיין, אם אנחנו נקבל תקציב, ואני אפעל לזה שנקבל תקציב, אנחנו נעלה אותו מיידית - - -
מיכל שיר סגמן: ממי היא צריכה לקבל תקציב?
זהבה רומנו: אני אפנה לדוברות, אנחנו נעלה את הקמפיין.
זהבה רומנו: אנחנו חושבים שזה חשוב ושזה נכון לעשות את זה ואנחנו נשלב כוחות עם משרד התחבורה, עם הרלב"ד, ואנחנו נראה איך אנחנו מעלים קמפיין בימים הקרובים.
זהבה רומנו: עלו כאן רעיונות שאני חושבת שהם רעיונות מצוינים, אנחנו נבחן את הרעיונות האלה, יש לנו ועדת היגוי שהיא עם מיטב המומחים מכל משרדי הממשלה הרלוונטיים, אנחנו נביא את הרעיונות ונחשוב איך אנחנו בעצם מיישמים אותם.
בועז טופורובסקי: האם יש תאריך שהישיבה של הוועדה שאת עומדת בראשה הולכת להתכנס?
בועז טופורובסקי: הייתה רק ישיבה אחת פשוט.
בועז טופורובסקי: האם יש תאריך לישיבה שנייה, או שהיא תהיה בשנה הבאה?
זהבה רומנו: על איזה ישיבה אתה - - -
יוסף ג'בארין: לא, היא מדברת על הימים הקרובים, שצריך להכריע בעניין - - -
בועז טופורובסקי: הוועדה לעניין שכחת ילדים ברכב, את יושבת ראש הוועדה שהתכנסה פעם אחת לפני שנה ושלושה חודשים.
זהבה רומנו: הוועדה אמנם התכנסה פעם אחת והתכנסה לישיבה ארוכה, אספנו את רוב המידע שהיינו זקוקים מהוועדה, אנחנו בקשר של מכתבים, העברנו להם את המסמך כדי לקבל את התגובות שלהם.
זהבה רומנו: לא התכנסנו שוב, אנחנו חשבנו שההתכנסות הבאה תהיה כאשר יהיו לנו הצעות קונקרטיות להביא להם כדי לדון בהצעות הקונקרטיות, אבל היינו בקשר עם חלק מהחברים כדי לטייב כל מיני נושאים.
זהבה רומנו: לא מצאנו לנכון לכנס את הוועדה בשנית.
בועז טופורובסקי: בבקשה, אנחנו כולנו רוצים להציל חיים של ילדים, בואו שלא נגיע לקיץ הבא ולא תהיה התקדמות משמעותית, זאת אומרת בואו נמצא פתרון.
יוסף ג'בארין: אז בהקשר הזה דיברת על תקציבים, ממי צריך לקבל את התקציב או אישור התקציב?
זהבה רומנו: האישור של התקציב צריך להתקבל מהאוצר ומוועדת חריגים ולהתקדם.
יוסף ג'בארין: אז אנחנו נפנה לאוצר גם בעניין הזה.
יוסף ג'בארין: תודה רבה, זהבה.
יוסף ג'בארין: איתנו גם מנכ"ל המשרד לקידום קהילתי, ברשות חבריי חברי הכנסת, הוא לא יוכל להישאר איתנו כל הזמן וחשוב אולי לשמוע אותו, חגי רזניק.
יוסף ג'בארין: לא שומעים אותך.
יוסף ג'בארין: לצערי לא שומעים, אולי תנסה להתחבר ממחשב אחר, בינתיים נתקדם, חבר הכנסת ווליד טאהא.
וליד טאהא: נושא מאוד חשוב ומאוד כואב.
וליד טאהא: כאשר מקרה אחד קורה זו טרגדיה שמלווה את המשפחה לכל חייה.
וליד טאהא: אדם שקרה לו מקרה כזה קשה לו לשכוח מזה, קשה לו גם לסלוח לעצמו, אם כי הוא לא התכוון, אז גם מקרה אחד זה יותר מדי לא סביר ולא סביל.
וליד טאהא: גם מקרה אחד.
וליד טאהא: על כן היו המון דיבורים על איך אפשר למנוע את המקרים האלה ובשטח פועלים כאילו כל מיני יוזמות פרטיות של אפליקציות שמותקנות בטלפונים של ההורים, זה פועל בעיקר מול גני ילדים, בעיקר גני ילדים לא רשמיים, כי הבעיה עם גנים רשמיים, אבל גני ילדים לא רשמיים סוגרים עם מישהו לרוב ללא תשלום, מותקנת אצלם אפליקציה שמזכירה להם בעת ההסעה בבוקר ובעת החזרה הביתה, מזכירה להם שצריך לבדוק מה עם הילד.
יוסף ג'בארין: אני מבין שיש יותר מאפליקציה אחת.
וליד טאהא: נכון, יש המון אפליקציות שמסתובבות.
אורי מקלב: יש גם בתשלום.
וליד טאהא: אבל, אדוני סגן השר, השוק הפרטי מלא בהצעות, אבל זה לא מחייב, מי שירצה יעשה, מי שלא ירצה לא יעשה.
וליד טאהא: אמרתי, כשאתה לא היית, שגם מקרה אחד הוא יותר מדי לא סביר, גם מקרה אחד.
וליד טאהא: אני חושב שכמו שדאגו לעגן בייצור של הרכבים את המנגנון של לתת לך התראה על שהשארת את האורות דלוקים, כל כך פסיכי, האורות דלוקים, נותן לך התראה, אל תרד, השארת את האורות דלוקים, אז למה שלא יעשו ברכבים מנגנון שייתן לך תזכורת שהשארת את הילד מאחור?
וליד טאהא: אפשר בשיטה של חיישנים בתוך הרכב שייתנו את ההתראה הזאת.
וליד טאהא: הרי היצרן פועל לפי מה?
וליד טאהא: לפי פניות, לפי דרישות, לפי דרישות של מדינות, פניות של אנשים ואז הוא מתקין מה שהוא צריך.
וליד טאהא: היסח דעת.
וליד טאהא: ההסברה מאוד חשובה וצריך אותה וצריך להמשיך איתה, אבל הסברה לא תפתור בעיה של היסח הדעת.
יוסף ג'בארין: לא, ההסברה כוללת גם הצעות מה לעשות כדי להתגבר על היסח הדעת.
וליד טאהא: אני חושב שכדי להגיע לאפס מקרים צריך לעשות מנגנון קבוע, מנגנון התרעה קבוע בתוך הרכבים שימנע את זה באמת לגמרי.
וליד טאהא: אבל, אדוני היושב ראש, אני רוצה להגיד משהו, הבוקר הייתי בסיור במקטע של כביש 6, אדוני סגן השר, ביום ראשון בערב נדרס ילד מג'לג'וליה על כביש 6.
וליד טאהא: אני הזדע
וליד טאהא: זעתי לראות את הקלות שאפשר להגיע מהיישוב ג'לג'וליה לכביש 6 כמעט באין מפריע.
וליד טאהא: אדם יכול לעבור, חיות יכולות לעבור ואז גם לסכן את החיים של הנהגים.
וליד טאהא: רק אחרי שקרה המקרה הטרגי, האסון הזה, הילד נמצא במצב קשה בבית החולים, רק אז מישהו נזכר לבוא ולתקן את המקטע של הכביש שלא היה קיימת בו גדר.
וליד טאהא: הגדר הקיימת היא גדר גרועה, רעועה.
וליד טאהא: אני כבר דיברתי עם השרה בעניין הזה, אמרתי שלא יעלה על הדעת שבמרחק של 100-80 מטר מהיישוב אפשר להגיע בכזו קלות לכביש 6.
וליד טאהא: צריך לבנות שם גדר רצינית, אמיתית, וגם אם זה ליד שכונת מגורים, צריך לעשות גם מכשול של מניעת רעשים, זה א'-ב' של העבודה התקינה על כביש 6.
יוסף ג'בארין: תודה רבה, חבר הכנסת טאהא.
יוסף ג'בארין: הסתדר העניין עם חגי רזניק, מנכ"ל המשרד לקידום קהילתי?
חגי רזניק: כן, תודה רבה.
חגי רזניק: סליחה על התקלה הטכנית קודם.
חגי רזניק: אדוני היושב ראש ופורום נכבד, באמת אנחנו מציעים את עצמנו כשחקן נוסף בתוך האירוע הזה של שכחת ילדים ברכב, שזה אירוע מאוד קשה וכואב וכבר בהנחיית השרה שלנו, אורלי לוי אבוקסיס, נוצר קשר עם מועצת ארגוני הילדים והנוער, זו הזדמנות להגיד תודה גם לשלומי קסטרו, מנכ"ל המועצה.
חגי רזניק: אנחנו כבר נמצאים בביצוע בשלוש רשויות מקומיות כשהביצוע הזה הוא ביצוע משולב, אנחנו גם עוברים ושמים בווישרים פלייר שמדגיש את הדבר הזה, אבל לא פחות מזה, חשוב לנו להשתמש גם בכוח של הקהילה ולכן גם פיתחנו מערך הדרכה משותף, שהחניכים של מועצת ארגוני תנועות הנוער יעברו הדרכה.
חגי רזניק: ראינו את המקרה האחרון, איך לפעמים תשומת לב בתוך המשפחה, בתוך הקהילה, יכולה למנוע אסון.
חגי רזניק: אנחנו נגדיל ונציע את מערך ההדרכה הזה גם למשרדים האחרים וגם לתנועות הנוער ברמה היותר רחבה, כי בסופו של דבר הכוח של הקהילה יכול למנוע את הדבר הזה.
חגי רזניק: יותר מזה, צריך להבין, תחת המשרד שלנו, כפי שאיגמה השרה לוי אבוקסיס, קיימת אחת היחידות של הרשות למלחמה בסמים, באלכוהול ובאלימות, קיימים אצלנו 250 מנהלים יישובים שהם עובדים תחת הרשות המקומית, אבל בתקצוב של המדינה, וככל שהפיילוט הזה, יחד עם מועצת ארגוני הנוער, גם על הווריאנט של ההדרכה, אבל גם על הווריאנט של קמפיין הווישרים הזה יבשיל, אז אנחנו נעשה את זה in house וננסה להטמיע את זה ב-250 הרשויות בערך בארץ.
חגי רזניק: מהביצוע של שלוש הרשויות שאנחנו נמצאים בו כרגע אנחנו נלמד את הלקחים ונראה הלאה.
חגי רזניק: ופה אני מזמין את כל הפורום הנכבד הזה, אנחנו שחקני צוות, אנחנו לא עובדים לבד, אי אפשר לעבוד לבד בדבר הזה, אני מציע את היכולות שלנו, את הרצון, את מערך ההדרכה הזה שפיתחנו, לשתף איתנו פעולה ואנחנו נמצאים שמה לסייע בתוך הדבר הזה.
יוסף ג'בארין: אז קמפיין הווישרים התחיל?
יוסף ג'בארין: זה כבר רץ ביישובים מסוימים?
חגי רזניק: כן, כבר אנחנו מתחילים בביתר עילית ובעכו, אנחנו נוכל גם לשתף את הוועדה בתמונות.
יוסף ג'בארין: זה אמור לכלול את מרבית היישובים?
חגי רזניק: כרגע אנחנו נבצע שלוש רשויות במיידי.
חגי רזניק: ההנחיה של השרה ניתנה בשבוע שעבר בעקבות רצף המקרים ובנינו גם את הקמפיין, את הגרפיקה, את ההפצה, וגם רתמנו את מועצת ארגוני הילדים והנוער.
חגי רזניק: אנחנו יודעים לעשות את זה ברמה הרבה יותר רחבה, בסוף ההנחיה של השרה והדירקטיבה שלה זה שנגיע ל-250 רשויות שאנחנו פרוסים.
חגי רזניק: אבל לא פחות חשוב, ופה אנחנו לא נהיה לבד, ואני קורא גם מפה מהבמה הזאת, אבל זו לא הבמה היחידה, אנחנו גם יוצרים פנייה יזומה שבסופו של דבר את אותו מערך הדרכה שפיתחנו יחד נטמיע בעוד ארגוני נוער, זה יכול גם לגלוש למערכות הפורמליות.
חגי רזניק: אנחנו רואים את הכוח של הקהילה להטמיע את הדבר הזה, אבל אפשר לייצר, גם לחצות את הקווים למערכות הפורמליות.
חגי רזניק: בסוף הדיבור של זה הוא דיבור משמעותי וברגע שילד עובר פעולה או הפעלה והוא שותף ויש פה מערך הדרכה שמסביר את הדבר ואת החשיבות של הדבר הזה אז זה יכול לחצות קווים גם למערכות הפורמליות, בטוח ליותר מערכות לא פורמליות מעבר למה שאנחנו יצרנו, את האיגום הראשוני, אבל כן, לשאלתך אדוני היושב ראש, אנחנו כבר בביצוע ואני אוכל גם לשלוח את הטעימות מהדבר הזה לחברי הוועדה, לשותפים האחרים.
חגי רזניק: פה אני מזמין שותפים נוספים לפנות אליי ואנחנו רואים את עצמנו חלק ממהלך גדול יותר.
חגי רזניק: אנחנו מבצעים כרגע נקודתית ואנחנו נרחיב את זה למקום הרבה יותר גדול.
יוסף ג'בארין: כן, תודה רבה, רזניק.
יוסף ג'בארין: באמת שילוב הקהילה, הצעירים במיוחד, זה חשוב, היעד הוא להגיע ל-250 יישובים, אז אני מקווה באמת שניתן יהיה לעשות את זה.
חגי רזניק: נגיע, יש לנו את הפריסה היישובית, יש לנו 250 מנהלי יישובים, כשנראה את הדבר הזה אנחנו נטמיע את זה גם דרכם לכל הרשויות.
חגי רזניק: זה תהליך שאנחנו צריכים ללמוד אותו פה ונעשה אותו, בהחלט.
יוסף ג'בארין: יופי, שיהיה בהצלחה.
יוסף ג'בארין: תודה, חגי.
יוסף ג'בארין: חבר הכנסת טייב.
יוסף טייב: ברשותך, כבוד היושב ראש, אדוני סגן השר, אני אמנם חדש, אני לא הייתי בכל הגלגולים, אבל אני מבין שהיו גלגולים רבים, לצערי, ואני רוצה לשאול, אדוני סגן השר, האם היום מדיניות המשרד היא ברמה שיכולה לצאת בתזרימים למשקיעים.
יוסף טייב: אנחנו מדברים על זה שיש כאן עלות לא קלה, משקיעים מתקשים לצאת בהשקעה כזאת או אחרת ולעמוד בדרישות של המשרד של תקנים וכו', אני חושב שכדי שאנחנו לא נגיע לשנה הבאה, לאוגוסט 2021, לקראת חודש אלול, לאותו מצב, האם המשרד, המדיניות שלו כיום היא אוקיי, יש פה סגן שר חדש, יש שרה חדשה, בואו נצא לדרך חדשה, בואו נזרים?
יוסף טייב: יכול להיות שבאמת צריך להביא תזרימים ליזמים חיצוניים שיבואו, יכול להיות בהמוניהם, אנחנו הרי צריכים גם כמה ספקים שיספקו את הדבר הזה, אני חושב שזו צריכה להיות הקריאה הראשונה.
אורי מקלב: משרד הבריאות אמר לך גם שהיום ניתנו תמריצים להשתתפות בעצם ההגשה לתקן כדי לאשר את זה.
אורי מקלב: כשיהיה לך מוצר שאתה חושב שהוא עומד במכון התקנים, אבל זה עולה, זה יכול לעלות עשרות אלפי שקלים, לקבל חותמת מכון התקנים על מוצר מסוים זו עלות, תהיה השתתפות בזה ויהיו תמריצים לזה, אבל תביא את אותם אלה שהם מוכנים להגיש את זה כשהם יודעים שהם עומדים בזה.
אורי מקלב: הוא לא יגיש לך מוצר שלא יעמוד בזה אם הוא צריך להשתתף.
אורי מקלב: מעבר לזה, אנחנו יודעים שאם נעשה תקנה שיש חיוב לא צריך תמריצים, יהיו מספיק אנשים.
אורי מקלב: אם אתה מחייב לעשות התקן ברכב, חיוב, יש הרבה יצרנים שיעשו את זה.
יוסף טייב: כן, הבעיה שזה ביצה ותרנגולת, זה מה שהסברנו.
יוסף טייב: אי אפשר לחייב לפני שיש תקנים.
אורי מקלב: אבל זה לא רק ביצה ותרנגולת, זה ביצה ותרנגולת, אבל לא על הכסף, על העיקרון, על המערכת, על מה הדרישות.
אורי מקלב: הביצה והתרנגולת על הדרישות.
אורי מקלב: מבחינה כלכלית זה ביצה ותרנגולת.
אורי מקלב: כדי שאנחנו נוכל באמת לשים את הביצה דבר ראשון, או את התרנגולת, אנחנו העמדנו דרישות שהן מאוד גבוהות ואף אחד לא עומד בזה.
יוסף ג'בארין: אבל אתה אמרת שבינתיים המסקנות הוסקו מפעמים קודמות שזה לא צלח ועכשיו - - -
אורי מקלב: אני הבאתי לכם, רציתי שתראו, אנחנו לא יכולים לעשות את זה עכשיו על סמך מה שהיה לפני שנה וחצי במשמרת אחרת.
אורי מקלב: השרה לקחה דבר הגיוני, אני רוצה ללכת על תקנות, אבל אני רוצה קודם לשמוע.
אורי מקלב: גם קרו דברים, בשנתיים האחרונות יכול להיות שקרו כל מיני דברים בטכנולוגיה, אז מה ביקשנו?
אורי מקלב: ביקשנו מכל מי שיודע שקיים בעולם, שיש מערכות, מי שיש לו מערכות שהוא מכיר מהארץ, מי שמכיר בעולם, מי שמכיר תקנים, בכמה זמן אתם חושבים שזה יהיה זמין.
אורי מקלב: כל מידע ביחס לרגולציה ותקינה החלה במדינות אירופה וארצות הברית, אנחנו נשמח לתיעוד, למידע, אנחנו מבקשים לשמוע זמנים לאישור המערכות הקיימות.
אורי מקלב: אלה הדברים שאנחנו ביקשנו בקול קורא.
אורי מקלב: לשאלתך, ב-2017, כבר אז יש תקנה 6400-1, החל מאפריל 2017 רכבי הסעות ילדים מחויבים בקיום מערכת על פי התקן הישראלי.
אורי מקלב: אני בכוונה הנחתי על השולחן שלך וגם של מנהלת הוועדה את הספר של הדרישות, מה אנחנו דורשים ממתקן כזה.
אורי מקלב: שיעמוד בחום, כמה רעש וכמה החוזק שלו.
אורי מקלב: תקן ישראלי הוא תקן נחשב בעולם בגלל הדרישות.