GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יניב בר אילן: אנחנו מדברים כאן על 700 אנשים, ואני חייב לומר – הציגה את זה מאוד בנימוס – 700 עובדים שביום שישי בצוהריים מקבלים הודעה על הפיטורים שלהם כשאין שם כתובת שאפשר לחזור אליה ולקבל מענה.
יניב בר אילן: זה מהלך נבזי שמותיר את העובדים עם הרבה מאוד שאלות ותהיות.
יניב בר אילן: חלקם, צריך להזכיר, במהלך תקופת הסגר היו בחל"ת.
יניב בר אילן: המורים היחידים שהיו בחל"ת.
יניב בר אילן: כך שלנוכח המצוקה הזאת, אני חושב שהדרישה להעסקה חוזרת וגורפת של כל המורים, היא העסקה באמת בסיסית.
יניב בר אילן: כך צריך להיות לגבי ה-1 בספטמבר ואני מצטרף לדבריה של שרונה ממטה ההורים שאמרה שמניסיון העבר אנחנו למדים שלא יעלה על הדעת שב-1 בדצמבר התוכנית לא תפעל כסדרה בהעסקה של המורים.
יוסף ג'בארין: דברים באמת חשובים.
יוסף ג'בארין: זו הקריאה שלנו גם לקדימה מדע וגם למשרד החינוך.
יוסף ג'בארין: לפני דברי הסיכום שלי, רחל או דליה רוצות להתייחס?
רחל אברמזון: אני אסכם ואומר שאנחנו באמת ממשיכים לסגור את כל הסוגיות שנותרו לנו כדי לסכם.
רחל אברמזון: המתווה נמצא, התוכנית מגובשת.
רחל אברמזון: אני חושבת שהרבה מאוד מהדברים שהוצגו כאן נמצאים.
רחל אברמזון: הקשר הזה עם מוסד חינוכי שבו מתחנך התלמיד ולומד בו הוא מאוד קריטי וזאת גם הסיבה שאנחנו מבינים ובשלה שעה לקחת חזרה את השירות אל משרד החינוך.
רחל אברמזון: אנחנו נעשה את זה באופן מקצועי וברגישות המתבקשת.
רחל אברמזון: תודה לכם.
יוסף ג'בארין: יש לי גם שאלה לגבי התקנות.
יוסף ג'בארין: יש איזו תוכנית להביא את התקנות לאישור הוועדה בהקדם?
רחל אברמזון: כן.
רחל אברמזון: הדיון על לתקנות התעכב בשל פיזור הכנסת ולא רק בגלל דבר אחר.
רחל אברמזון: נמצאת אתנו נציגת הלשכה המשפטית ואין שום סיבה שלא נביא אותן.
רחל אברמזון: ף
יוסף ג'בארין: אם תוכלי לבדוק בבקשה עם הייעוץ המשפטי.
יוסף ג'בארין: הוועדה מחכה בכיליון עיניים לדון בתקנות.
יוסף ג'בארין: אשמח אם תוכלי לעדכן אותנו מתי התקנות יגיעו לכאן.
רחל אברמזון: נמצאת אתנו נציגת הלשכה המשפטית.
יוסף ג'בארין: תעדכני אותנו מתי זה יובא וניערך בהתאם בוועדה.
יוסף ג'בארין: דוקטור דליה גורי, את רוצה להתייחס לפני שאני נועל את הישיבה?
דליה גורי: יש לי כמה הערות לגבי דברים שהרן רייכמן אמר.
דליה גורי: מהבקרה שאנחנו עשינו, בשנה הזאת יש 30 אחוזים פניות יותר מאשר בשנה הקודמת.
דליה גורי: נכון שאוכלוסיות מוחלשות, יש להן פחות אוריינטציה של בקשת שירות אבל עדיין יש קפיצה עצומה במספר הפניות של התלמידים.
יוסף ג'בארין: 30 אחוזים בשנה האחרונה לעומת שנה לפני כן.
דליה גורי: בכל זאת יש מודעות לדברים.
דליה גורי: לגבי כוח לעובדים.
דליה גורי: אני הסברתי את זה בהרבה פגישות של כוח לעובדים.
דליה גורי: האינטרס של קדימה מדע, וקודם כל האינטרס של הילדים, אחר כך של לקדימה מדע, וגם של המורים, הוא לעשות שיבוץ של המורים להוראת התלמידים ולטיפול בהם.
דליה גורי: אנחנו לא נמצאים במצב שיש לנו אפשרות לשבץ ולא משבצים.
דליה גורי: זאת אומרת, נהפוך הוא.
דליה גורי: אנחנו מחפשים עובדים פרה-רפואיים, מחפשים סייעים ולא תמיד קל למצוא את האנשים האלה.
דליה גורי: יחד עם זאת, יש מצבים שיש צורך במורים מסוימים ואין צורך במורים אחרים.
דליה גורי: התוכנית היא תוכנית משתנה ומתניידת.
דליה גורי: אנחנו עושים את המקסימום כדי לשבץ מתוך אינטרס של כל הצדדים.
דליה גורי: העניין הזה לומר לנו שאנחנו לא משבצים או לא מעסיקים את כולם, זה בכלל לא רלוונטי משום שזאת טענה לא רלוונטית כי האינטרס של כולנו הוא שכולם ימצאו את מקומם, תלמידים, הורים וכמובן המורים.
יוסף ג'בארין: אני מניח שאתם כמובן מבטלים את מכתבי הפיטורין לעובדים.
דליה גורי: אנחנו נתארגן.
דליה גורי: קודם כל צריך שייחתם החוזה עם המשרד.
דליה גורי: אנחנו בתהליך.
דליה גורי: אנחנו נודיע מיד למורים.
דליה גורי: אני בקשר עם כל רכזי השטח.
דליה גורי: אנחנו בקשר הדוק ואני מעדכנת אותם בכל דבר ועניין.
דליה גורי: הדברים הם לא כפי שהוצגו כאן כאילו המורים לא מודעים.
דליה גורי: הם כן יודעים.
דליה גורי: הם ידעו שההתקשרות עומדת להסתיים.
דליה גורי: אני משתפת אותם בכל דבר.
דליה גורי: ברגע שהחוזה ייחתם, אנחנו נודיע להם את הפרטים.
יוסף ג'בארין: אלה 700 משפחות של העובדים.
יוסף ג'בארין: הדבר האחרון כרגע הוא לפגוע ביציבות הכלכלית.
דליה גורי: אף אחד לא רוצה לפגוע בהם.
יוסף ג'בארין: גם כך היציבות הכלכלית רעועה בתקופה הזאת.
יוסף ג'בארין: אני שמח לשמוע שתדאגו להמשך העסקה וביטול מכתבי הפיטורים.
יוסף ג'בארין: שאני רוצה להודות לכל המשתתפים בישיבה.
יוסף ג'בארין: אדגיש את המסקנות העיקריות.
יוסף ג'בארין: קודם כל, בהחלט אנחנו מברכים על כך שמשרד החינוך עכשיו מאריך את התוכנית והילדים יוכלו להמשיך בתוכנית הזאת.
יוסף ג'בארין: אנחנו גם מברכים על החלטת המשרד לקחת על עצמו את האחריות הישירה של חינוך התלמידים החולים.
יוסף ג'בארין: הדרישה שלנו ממשרד החינוך היא שתוך חודש – אני מקווה – נוכל לשמוע את פרטי המתווה הסופי.
יוסף ג'בארין: אנחנו גם נקיים עוד דיון לפני ה-1 בדצמבר כדי לדון בפרטי התוכנית שתוצג על ידי משרד החינוך.
יוסף ג'בארין: הוועדה קובעת שכרגע הדבר החשוב ביותר כמובן הוא טובת ורווחת התלמידים החולים ולכן צריכים להיות רגישים לייחודיות שלהם בהכנת התוכנית החדשה תוך מתן פתרונות לסוגיות ולקשיים שעלו בתוכנית עד כה.
יוסף ג'בארין: הוועדה מאוד מודאגת מסוגיית אי הבטחת העסקה של המורים הנוכחיים החל מה-1 בדצמבר.
יוסף ג'בארין: יש חשיבות לכך שהמורים הנוכחיים ימשיכו בעבודתם ולכן הפנייה שלנו אל משרד החינוך היא להבטיח המשך העסקת המורים גם בגלל הנחיצות של שמירה על הרצף החינוכי והטיפולי וגם לתת לתלמידים החולים את הביטחון והיציבות בעניין הזה.
יוסף ג'בארין: הוועדה קוראת למשרד החינוך לאתר את כל התלמידים החולים שזכאים לשירותי החינוך לפי החוק - זו סוגיה מאוד חשובה – ולהרחיב את מעגל הנהנים מהשירות החשוב הזה.
יוסף ג'בארין: הוועדה קוראת למשרד החינוך להביא לפניה בהקדם את התקנות לחוק התלמידים החולים כדי שנוכל גם לדון בהן.
יוסף ג'בארין: כפי שאמרתי, נקבע ישיבת המשך תוך חודשיים מהיום.
יוסף ג'בארין: המשך יום נעים.
יוסף ג'בארין: הישיבה נעולה.
יוסף ג'בארין: בוקר טוב לכולם, לאורחים ב-זום ולנוכחים כאן.
יוסף ג'בארין: אני פותח את ישיבת הוועדה המיוחדת לזכויות הילד.
יוסף ג'בארין: היום יום שלישי, 28 ביולי 2020.
יוסף ג'בארין: אנחנו נדון בתופעה מאוד מדאיגה של בריונות ברשת בקרב ילדים ובני נוער וזאת על רקע הנתונים שמראים עלייה מאוד מתמדת בזמן שמבלים בעיקר בני נוער מול המחשב, במרחב האינטרנטי.
יוסף ג'בארין: אגב, הנתונים מראים שבתקופת הקורונה, ממארס עד מאי, הייתה עלייה מאוד משמעותית של שימוש באינטרנט, פי שתיים וחצי.
יוסף ג'בארין: על הרקע הזה חשוב לנו להמשיך וללוות - אחד הנושאים החשובים שהוועדה הזו מלווה מזה מספר שנים - את הנושא של השתקפות הבריונות ברשת ודרכי ההתמודדות עם העבריינות הזו.
יוסף ג'בארין: אני שמח שלוועדה הזו היה חלק בהקמת מוקד 105 וזאת בהחלט הזדמנות לשמוע נתונים עדכניים לגבי הפעילות של המוקד, דרכי ההתמודדות שקיימות עד כה ומה ניתן לשפר בעניין.
יוסף ג'בארין: הייתי שמח אם המוקד יוצג בקצרה ולשמוע את הנתונים העדכניים.
יוסף ג'בארין: אני רוצה לומר שיש הרבה משתתפים בישיבה אבל זמננו מוגבל ולכן אני מבקש כבר עתה מכל הדוברים להיות קצרים.
יוסף ג'בארין: נפתח בהצגת המוקד והפעילות שלו על ידי המשנה למנכ"ל המשרד לביטחון פנים, אליעזר רוזנבאום.
אליעזר רוזנבאום: בוקר טוב.
אליעזר רוזנבאום: אני אתן סקירה קצרה על כל הפעולות שנקטנו ולאן הגענו עם המטה הלאומי להגנה על ילדים ברשת.
אליעזר רוזנבאום: למעשה כבר ב-2015 אנחנו זיהינו את הנושא הזה של הצורך להגן על ילדים ברשת ובכלל על כל מי שנמצא ברשת, הוא חשוב, נחוץ וקריטי.
אליעזר רוזנבאום: אצלנו למעשה גם תוכנית עיר ללא אלימות וגם מניעה, זיהינו את הנושא הזה, את הפער ואת הצורך בדבר ולמעשה התקבלה במשרד החלטה ומינו אותי להוביל את הצוות הבין-משרדי.
אליעזר רוזנבאום: כלומר, גם גורמי המקצוע במשרד וגם משטרת ישראל וכמובן משרדי הממשלה הרלוונטיים כמו משרד המשפטים, משרד החינוך, משרד הרווחה ומשרד הבריאות.
אליעזר רוזנבאום: למעשה נכנסנו כבר כמעט שנה, 10 חודשים, לעבודה אינטנסיבית כאשר נפגשים בין יום ליומיים בשבוע לדיונים ולפעילות כאשר התוצר הסופי היה – הגענו עם זה כמובן לשר לביטחון פנים בקטעים הרלוונטיים של המשרדים – הצורך להקים את המטה הלאומי להגנה על ילדים ברשת והתוצר הסופי הוא הקמת המערך הזה שנסמך על שלושה יסודות: המטה שהוא למעשה יהיה אחראי על כל מה שקשור ביצירת הנהלים וכל מה שקשור ברגולציה, מוקד 105 שבו יוכלו גורמים – בין אם אלה בני הנוער ובין אם אלה ההורים – לפנות בין אם באירועים שהתרחשו ברף הפלילי או ברף הלא פלילי, והיחידה המשטרתית שיש בה את כל הרכיבים של מודיעין, של בילוש, של חקירות שהם מתעסקים אך ורק עם האירועים הפליליים.
אליעזר רוזנבאום: במוקד יש שני רכיבים – כל מה שקשור בקו הראשון, קו המוקדנים שלמעשה מקבלים את הפניות ומנהלים את השיח עם הפונה, בין אם זה בן הנוער ובין אם אלה ההורים, ולמעשה מגיעים להחלטה האם זה ברף הפלילי, ואז מפנים ליחידה המשטרתית, ואם זה לא ברף הפלילי, מעבירים את זה לדסק שותפויות, שם למעשה נמצאים כל הזמן באופן קבוע גם אנשי משרד החינוך, גם אנשי משרד הרווחה, גם אנשי משרד הבריאות וגם אנשי משרד המשפטים וכמובן המשרד לביטחון פנים שמנהל את השולחן הזה.
אליעזר רוזנבאום: הרעיון הוא לעבוד במעגלים קצרים גם ברף הפלילי וגם ברף הלא פלילי.
אליעזר רוזנבאום: כלומר, אם יש אירוע שהוא קשור למערכת החינוך, לפנות לנציג משרד החינוך.
אליעזר רוזנבאום: יש חמישה כאלה בדסק השותפויות ומי שנמצא בתורנות, יודע לפנות למעגל קצר, אם זה למחוז או אם זה ישירות לבית הספר או אם זה ליועצת המקצועית.
אליעזר רוזנבאום: כך אנחנו מגיבים לאירועים שמופנים אלינו.
אליעזר רוזנבאום: אני רוצה לומר עוד דבר לגבי הפניות של האוכלוסייה הבוגרת.
אליעזר רוזנבאום: סוכם בין השר לביטחון פנים דאז, חבר הכנסת גלעד ארדן, ושרת המשפטים דאז, איילת שקד, שלמעשה הנושא של הבגירים, המוקד או המטה הלאומי כרגע לא יעסקו בהם עד שהוועדה בראשות עדנה ארבל, נשיאת בית המשפט העליון, תסיים את עבודתה.
אליעזר רוזנבאום: אני לא יודע היכן זה עומד נכון להיום.
אליעזר רוזנבאום: בכל אופן, זה תחום שטרם סוכם עליו.
אליעזר רוזנבאום: התכלית של כל המערך הזה היא באמת לתת מענה לבני הנוער ולהורים בכל הנושא של האירועים שמתרחשים ברשת, החל משיימינג, דרך פגיעות מיניות, דרך הצקות וכמובן ברף הפלילי, כל אותן עבירות.
אליעזר רוזנבאום: לצערי נחשפתי לאירועים מאוד מאוד חמורים ואני חושב שהמענה שהמערך הזה מספק הוא בהחלט ברמה גבוהה.
אליעזר רוזנבאום: טרם הקמת המערך אנחנו למדנו על הנעשה בעולם.
אליעזר רוזנבאום: אני חושב שמהלמידה שלנו בנינו מודל טוב.
אליעזר רוזנבאום: אנחנו כמובן בקשר עם האנגלים ועם גורמים נוספים במסגרת שיתופי הפעולה שהמשרד לביטחון פנים מקיים.
אליעזר רוזנבאום: אנחנו הקמנו את המערך הזה ואנחנו משתפים, גם מעבירים את הידע וגם לומדים ממדינות אחרות.
אליעזר רוזנבאום: אם יתאפשר, ואני מקווה שכן, דוקטור נאווה כהן אביגדור תוכל להציג את הנתונים ותוכלו להתרשם גם מההיקפים וגם מאיכות הטיפול שמתבצע במערך על חלקיו.
יוסף ג'בארין: נתונים חשובים.
יוסף ג'בארין: אני מבין שהמטה עובר למשרד החדש, למשרד לקידום קהילתי.
יוסף ג'בארין: המעבר כבר הסתיים והכול מוכן?
אליעזר רוזנבאום: למעשה שתי יחידות מהמשרד עוברות למשרד החדש, אחת היא הרשות למאבק באלימות בסמים ובאלכוהול והשנייה, המערך.
אליעזר רוזנבאום: עם המערך זה יותר פשוט כי המערך הוקם בעקבות החלטת ממשלה מספר 1006 מיום 17 בינואר 2016.
אליעזר רוזנבאום: החלטת הממשלה כבר תוקנה ולמעשה הסמכויות כבר הועברו מהשר לביטחון פנים, חבר הכנסת אמיר אוחנה, לשרה, חברת הכנסת אורלי לוי אבקסיס.
אליעזר רוזנבאום: נשאר החלק של העברת העובדים, קרי, סגירת הדברים עם הממונה על השכר אבל מבחינת האחריות וההתנהלות, המטה כבר עובד בכפיפות למשרד החדש.
אליעזר רוזנבאום: היחידה המשטרתית או שני החלקים המשטרתיים, גם המוקד וגם היחידה המשטרתית, כמובן שהם חלק מהמערך, אמנם הם כפופים לראש לה"ב ולראש אח"מ אבל הם נותנים את כל השירות כפי שהם נתנו כשהם היו בכפיפות למשרד.
אליעזר רוזנבאום: אין שום אפשרות לפצל את המערך.
אליעזר רוזנבאום: כלומר, אין מצב – ואסור להגיע לזה – שהמטה יהיה כפוף למשרד החדש והיחידה המשטרתית כי בסוף הסביבה הפיזית, שם יושבים כולם והם יעברו בתוך כחודשיים למבנה חדש באייר פורט סיטי עם כל הטכנולוגיה והם חייבים להמשיך לעבוד תחת קורת גג אחת, בשיתוף פעולה.
אליעזר רוזנבאום: לא צריכה להיות עם זה כל בעיה.
אליעזר רוזנבאום: גם במבנה הארגוני, אחרי תקופה של למעלה משנתיים או אפילו שלוש שנים, ביצענו עבודת מטה כדי לבחון פעם נוספת את מה שהקמנו והגענו למספר תובנות ונמצאים בשלב עדכון המבנה הארגוני כאשר יש מפקד אחד לכל המערך הזה.
אליעזר רוזנבאום: גם המנכ"ל של המשרד החדש, חגי רזניק, וגם השרה ביקרו שם והם בקשר רציף.
יוסף ג'בארין: תודה רבה על ההצגה.
יוסף ג'בארין: אני מבין שמבחינת סקירת הנתונים העדכניים, דוקטור נאוה כהן אביגדור, ראש תחום מידע, מחקר ושיתוף פעולה במערך מאו"ר, תוכל להתייחס.
נאוה כהן אביגדור: בוקר טוב.
נאוה כהן אביגדור: בהמשך לדברים של מר אליעזר רוזנבאום אני רוצה להמשיך ולהתייחס גם לנתונים עדכניים בתחום שאנחנו עוסקים בו היום בדיון – בריונות, הצקה, ביוש – ממוקד 105.
נאוה כהן אביגדור: אני אקצר ואומר אחר כך רק כמה מלים על הסברה ועל מניעה כי הפעילות שלנו היא הרבה יותר רחבה.
נאוה כהן אביגדור: זה לא רק מוקד אלא זו גם פעילות רחבה ברמה הלאומית.
נאוה כהן אביגדור: מבחינת נתונים עדכניים.
נאוה כהן אביגדור: אני יכולה לומר שמתחילת פעילותו של המוקד ב-6 פברואר 2018, ממש עד הימים האחרונים, מספר האירועים שהתקבלו בכלל בכל טווח הפגיעות ברשת הוא כ-18,000,ליתר דיוק – 17,876 אירועים, כאשר מתוכם 2,687 אירועים מוגדרים תחת הקטגוריה של בריונות, הצקה וביוש, שזה נושא הדיון שלנו.
נאוה כהן אביגדור: זאת אומרת, מפברואר 2018 ועד היום, מוקד 105 טיפל בלמעלה מ-2,500 אירועים מהסוג הזה.
נאוה כהן אביגדור: הזירות המשמעויות לגביהן אנחנו מקבלים את הפניות הן בעיקר ווטסאפ ואינסטגרם, כ-37 אחוזים מהאירועים האלה התרחשו ב-ווטסאפ וכ-30 אחוזים התרחשו ב-אינסטגרם.
נאוה כהן אביגדור: כאן חשוב לי לומר שני דברים מאוד משמעותיים.
נאוה כהן אביגדור: זה לא אומר שהזירות האלה הן זירות יותר מסוכנות.
נאוה כהן אביגדור: זה אומר שאלה זירות שיש בהן הרבה יותר ילדים ובני נוער וגם מבוגרים.
נאוה כהן אביגדור: אחד הדברים שלמדנו הוא שככל שזירה הופכת להיות פופולרית יותר, ככל שבזירה יש יותר משתמשים, סביר להניח שיהיו גם יותר נפגעים.
נאוה כהן אביגדור: המשפט השני שחשוב לומר הוא שצריך לזכור, גם בדיון הזה, שהטכנולוגיה היא ניטרלית ואנחנו לא.
נאוה כהן אביגדור: אנחנו אלה שפוגעים, אנחנו שאלה שנפגעים.
נאוה כהן אביגדור: עוד קצת נתונים.
נאוה כהן אביגדור: גילי הנפגעים העיקריים שפנו למוקד – אנחנו מדברים על קטינים שפנו מיוזמתם למוקד כי הם נפגעו – בעיקר בגילי 12, 13, 14.
נאוה כהן אביגדור: הנתון הזה של טווח הגילים יחזור גם בווריאציות אחרות.
נאוה כהן אביגדור: כלל גילי הנפגעים, מתוך האירועים שציינתי, לאו דווקא אלה שפנו ביוזמתם למוקד, שוב, גילי 11, 12, 13, 14.
נאוה כהן אביגדור: זה טווח הגילים בו ילדים קטינים נפגעים ברשת בנושא של בריונות, הצקה וביוש.
נאוה כהן אביגדור: גילי הפוגעים הם 12 ו-13.
נאוה כהן אביגדור: זה אומר שהגיל הזה שחוצה, גיל 13 פחות או יותר, גם נפגעים וגם פוגעים, זה גיל שסביבו יש הרבה מאוד בריונות במרחב המקוון.
נאוה כהן אביגדור: קטינים פוגעים בקטינים.
נאוה כהן אביגדור: מבחינת מין, יש לנו אמירה מגדרית מובהקת.
נאוה כהן אביגדור: בעיקר נפגעות ילדות ונערות, גם בתחום הזה של בריונות ולא רק.
נאוה כהן אביגדור: 70 אחוזים מהנפגעים הן ילדות ונערות נפגעות, ומבחינת הפוגעים 61 אחוזים הם פוגעים.
נאוה כהן אביגדור: זאת אומרת, אפשר לומר בהכללה, אבל מבוססת נתונים, שיותר בנים פוגעים ויותר בנות נפגעות.
נאוה כהן אביגדור: מבחינת המודיעים, מי התקשר והודיע על הפגיעה, שוב, בתחום של בריונות, הצקה וביוש.
נאוה כהן אביגדור: בעיקר התקשרו הורים – 51 אחוזים מכלל הפונים בתחום הזה למוקד, לאחר מכן 29 אחוזים הנפגעים עצמם, 10 אחוזים צוותי חינוך ויש עוד קטגוריות נוספות.
נאוה כהן אביגדור: מה שחשוב לומר כאן זה שההורים הם דמות סמכותית, ההורים פונים למוקד אבל אנחנו רואים לאורך התקופה שהמוקד פועל שיותר ויותר קטינים שנפגעים פונים מיוזמתם למוקד ואנחנו מברכים על כך כי אנחנו חושבים שזה חשוב.
נאוה כהן אביגדור: הם רואים במוקד כתובת אמינה.
נאוה כהן אביגדור: לצערי ככל שנצליח ונעשה את העבודה שלנו טוב יותר, נקבל יותר פניות.
נאוה כהן אביגדור: אנחנו כרגע לא בסיטואציה בה אפשר בה אפשר לחשוב על מיגור כל האלימות במרחב המקוון.
נאוה כהן אביגדור: אנחנו צריכים להיות ריאליים וככלל שאנחנו נהיה מוכרים יותר בציבור וככל שנעשה את העבודה טוב יותר, יפנו אלינו יותר וכמות האירועים תעלה מהבחינה הזאת.
נאוה כהן אביגדור: סוגי האירועים, גם זאת סוגיה חשובה.
נאוה כהן אביגדור: הרוב המוחלט של האירועים בתחום של בריונות, הצקה וביוש, אלה אירועים שמסווגים אצלנו כאירועים אזרחיים.
נאוה כהן אביגדור: אני אוסיף נקודה חשובה שממשיכה את הדברים שנאמרו קודם.
נאוה כהן אביגדור: אנחנו מסווגים אירועים כאירועי חירום, כאירועים משולבים, פליליים ואזרחיים, דהיינו, גם באירועים הפליליים שמגיעים למוקד, אנחנו מוצאים את הפן האזרחי.
נאוה כהן אביגדור: אגב, נמצאים כאן בדיון, ומן הסתם ירחיבו לאחר מכן, גם נציגי תחום רווחה ונציגי תחום חינוך במוקד 105 שהם חלק מדסק השותפויות.
נאוה כהן אביגדור: הם יוכלו להרחיב בפעילות של דסק השותפויות.
נאוה כהן אביגדור: רוב האירועים של בריונות, הצקה וביוש מוגדרים באופן מובהק כאירועים אזרחיים ולכן הטיפול בהמשך הוא טיפול ברמה האזרחית, בתוך הקהילה, בתוך מוסדות החינוך והרווחה.
נאוה כהן אביגדור: אני לא אפרט מעבר לכך כאן.
נאוה כהן אביגדור: אני רוצה לומר שאנחנו במטה הלאומי להגנה על ילדים ברשת רואים את החובה שלנו גם לעשות פעילויות של הסברה וגם לעשות פעילויות של מניעה.
נאוה כהן אביגדור: המדיניות של השרה לחיזוק וקידום קהילתי היא באמת להרחיב את שיתוף הפעולה ואת העצמת הקהילה בהתמודדות עם אלימות ברשת.
נאוה כהן אביגדור: אנחנו נבנה תוכניות ייעודיות למתן כלים להעצמת הקהילה בטיפול הזה.
נאוה כהן אביגדור: כבר עכשיו, בחודשי הקיץ, אנחנו בהרצאות זום עם רשויות בכל רחבי הארץ.
נאוה כהן אביגדור: אנחנו מפעילים פורום נוער שמסייע לנו בחשיבה - ואולי אחר כך באמת ראש תחום חינוך תוכל להרחיב על הפעילות של פורום הנוער - כי אנחנו מבינים שאנחנו צריכים להיות מחוברים לנוער.
נאוה כהן אביגדור: יש לנו הרבה מאוד שיתופי פעולה גם בהסברה וגם במניעה עם חלק לא מהגופים שנמצאים כאן בדיון.
נאוה כהן אביגדור: יש גם עבודת מטה להרחבת היכולות הטכנולוגיות למתן מענה מיטבי במוקד.
נאוה כהן אביגדור: אני אסיים בכמה דוגמאות בנושא ההסברה.
נאוה כהן אביגדור: יש לנו אתר ואנחנו נמצאים ברשתות החברתיות, ואני קוראת דרך הדיון הזה להעביר לציבור את המידע, שייכנסו לאתר בו יש הרבה מאוד חומרים והרבה מאוד טיפים להורים, לקטינים, לאנשי מקצוע וזה מקור ידע מאוד משמעותי.
נאוה כהן אביגדור: אנחנו מעבירים בתחום הזה של הדיון, של בריונות, הצקה וביוש, מסרים שמציפים את הבעייתיות בהתנהגות הזאת, קוראים לילדים לא לעמוד מהצד וברגע שהם נתקלים בהתנהגות אלימה, לנקוט עמדה, לצאת מהשיח, לתת כתף לנפגע.
נאוה כהן אביגדור: צריך לזכור שאנחנו מדברים גם בפוגעים קטינים וגם הם זקוקים לטיפול.
נאוה כהן אביגדור: אנחנו מדגישים התנהגות מכבדת, קבלת האחר, גם אם דעתו שונה.
נאוה כהן אביגדור: אנחנו מעבירים תכנים גם בשפה הערבית ובשפות נוספות, אם אלה תכנים בתוך האתר, אם אלה סרטונים שאנחנו מפיצים, עלונים.
נאוה כהן אביגדור: אני לא רוצה לרדת לכל הפירוט כדי לתת זמן גם למשתתפים האחרים, אבל באמת אנחנו מנסים לתת מענה רחב יריעה גם בנושא של אכיפה, גם בנושא של מניעה וגם בנושא של הסברה.
נאוה כהן אביגדור: ברור לכל מי שמשתתף כאן בדיון, אלה אנשי מקצוע שמתעסקים בתחום, שככל שנהיה טובים יותר בהסברה ובמניעה, נזדקק פחות לאכיפה.
יוסף ג'בארין: תודה רבה על הסקירה המאוד מקיפה.
יוסף ג'בארין: שאלה.
יוסף ג'בארין: האם הקו נגיש באופן מלא כל הזמן ברמה הלשונית?
יוסף ג'בארין: הזכרת את השפה הערבית ואולי יש עוד שפות אחרות.
נאוה כהן אביגדור: כן.
נאוה כהן אביגדור: קודם כל, מוקד 105 פועל 24/7.
נאוה כהן אביגדור: אנחנו נותנים מענה לפניות גם בשפה הערבית וגם בשפות נוספות.
יוסף ג'בארין: איזה עוד שפות?
נאוה כהן אביגדור: יש מענה באנגלית, יש מענה בערבית, יש מענה באמהרית.
נאוה כהן אביגדור: ככל שאנחנו זקוקים למענה בשפות נוספות, אנחנו מקבלים תמיכה בעניין הזה.
נאוה כהן אביגדור: אין מצב שמישהו פונה ולא מקבל מענה, לאורך כל שעות היממה.
יוסף ג'בארין: גם האתר מונגש לשונית?
נאוה כהן אביגדור: יש אתר עם תכנים בעברית, בערבית ובאנגלית.
נאוה כהן אביגדור: אנחנו בהחלט מתכננים בהמשך – אתם יודעים שזה תלוי תקציב – להרחיב את המענה שאנחנו נותנים בשפות שונות.
נאוה כהן אביגדור: אנחנו מבינים את החשיבות של כל התחום הרב-תרבותי וזה חלק מאבני היסוד.
נאוה כהן אביגדור: גם בשלבי ההקמה היה לנו ברור שאבן יסוד היא לתת מענה רב-תרבותי.
נאוה כהן אביגדור: לחברות שונות יש גם מאפיינים שונים של גלישה ברשת וכתוצאה מכך גם של היפגעות ברשת.
יוסף ג'בארין: שאלה אחרונה כדי שנוכל להספיק לשמוע אחרים.
יוסף ג'בארין: לא דיברת על המענים, על סוגי המענים שניתנו.
יוסף ג'בארין: דיברת על פלילי ואזרחי כשהרוב היה אזרחי אבל את יכולה לתת לי דוגמאות לגבי מענים?
נאוה כהן אביגדור: אני אומר משהו כללי ואני אשמח לתת את הבמה, ברשותך ודרכך, גם לתמי אומנסקי שהיא ראש תחום חינוך אצלנו וגם לאילן אביטן שהוא ראש תחום רווחה.
יוסף ג'בארין: נשמע את שניהם.
נאוה כהן אביגדור: הנציגים שלהם יושבים בתוך דסק השותפויות במוקד והם מפעילים את הפניות האלה.
נאוה כהן אביגדור: אני אומר במשפט אחד שכל פנייה שמגיעה, ממופה, מגיעה לדסק השותפויות, יושבים שם מומחים מהמשרדים שציינו וראש דסק השותפויות – אביטל לייבה – מתכללת את כל הפעילות והדברים האלה יורדים לשטח.
נאוה כהן אביגדור: אני מציעה שהם יציגו את זה.
יוסף ג'בארין: נשמע את אילן אביטן, מנהל תחום רווחה, משרד העבודה והרווחה.
אילן אביטן: בוקר טוב.
אילן אביטן: אני שמח שניתנה לי ההזדמנות לומר כמה מלים.
אילן אביטן: אני עובד סוציאלי לחוק נוער ארצי במשרד הרווחה ואני מנהל את תחום משרד הרווחה.
אילן אביטן: נמצאת אתנו תמי אומנסקי מנהלת תחום משרד החינוך ומיכל ברייטמן מנהלת תחום ריאות.
אילן אביטן: אני חושב שהחשיבות הגדולה של העבודה היא העבודה המשותפת.
אילן אביטן: היכולת שלנו לשבת במקום אחד ולראות את הדברים, לראות כל אירוע שנכנס ולטפל בצורה משותפת ולהתייחס לכל המרכיבים של כל פנייה ופנייה בהיבטים החינוכיים, הבריאותיים, הטיפוליים כאשר לכל אחד יש את הצינורות שמחברים אותו למשרדים שלו ויכולת מאוד מאוד גבוהה שאני חושב שהיא מהגבוהות בארץ במציאות הזו שלוקחים כל ילד או כל פנייה ומתייחסים אליה ב-360 מעלות ובהתייחסות הוליסטית.
אילן אביטן: ככל שנחבר ונחזק את הצד הזה של העבודה המשותפת, של הראייה המשותפת מהיבטים שונים, נוכל לתת מענה יותר מלא לכל הילדים שפונים אלינו.
אילן אביטן: כדי לא להאריך, אני אומר עוד שתי מלים.
אילן אביטן: בכל פנייה שנעשית למוקד בדסק השותפויות שמתופעל על ידי ראש דסק, אביטל לייבה, והנציגים שלנו, הם באותו רגע נתון יושבים וביחד מטפלים או בונים ביחד את תוכנית ההתערבות הראשונית ואחר כך מחברים את התוכנית לרצף טיפולי שהוא מאוד מאוד קריטי לקהילה.
אילן אביטן: בסופו של דבר התהליך עצמו יתבצע בקהילה אבל האבחון הראשונה, בניית המענה הראשונית והחיבור לרצף הטיפולי לקהילה, זו נקודה מאוד מאוד חשובה.
אילן אביטן: תודה רבה.
יוסף ג'בארין: נשמח לשמוע יותר בפירוט גם ממשרד החינוך.
תמי אומנסקי: שלום לכולם.
תמי אומנסקי: אני מצטרפת לדברים של נאוה ושל אילן.
תמי אומנסקי: נמצאת כאן גם מיכל ברייטמן ממשרד הבריאות.
תמי אומנסקי: אני חושבת שהדבר הגדול של המוקד הוא באמת השותפות וברשות
תמי אומנסקי: כם אני רוצה למקד גם את הדיון לגבי עשייה ספציפית.
תמי אומנסקי: כשעוסקים בבריונות רשת, עיקר הסיפור, האירועים האלה הם אירועים שהם אירועים אזרחיים ולרוב הם מתרחשים בין ילדים בבתי הספר.
תמי אומנסקי: הבריונות לפעמים עוברת מהמרחב הפיזי לעולם הרגשי ולפעמים ממרחב הרשת לעולם הפיזי.
תמי אומנסקי: אנחנו שאלנו את עצמנו ב-105 למה צוותי חינוך פונים ל-105 בנושא של בריונות ברשת, כי הרי אנשי משרד החינוך, הצוותים החינוכיים, היועצים, הפסיכולוגים יודעים להתמודד עם בריונות ברשת בבתי הספר.
תמי אומנסקי: לכן שאלנו את עצמנו מה יהיה הערך המוסף של המוקד ואחד דברים היפים שאנחנו רואים הוא שמאחר שמדובר בבריונות רשת שמתרחשת במרחב הרשתי, הרבה פעמים הילדים הם מאזורים שונים, ממקומות שונים והיכולת שלנו לאתר את הילד הפוגע ולנסות לחבר את בתי הספר ואת אנשי המקצוע לטיפול במורכבות שנוצרה, בפגיעה שנוצרה, אני חושבת שזה הדבר המהותי.
תמי אומנסקי: גם למשרד הרווחה וגם למשרד החינוך יש יכולת לקבל מידע מהמערכות הממוחשבות שלנו לגבי האוכלוסייה שפונה אלינו.
תמי אומנסקי: כמובן גם למשטרה יש את היכולת הזאת.
תמי אומנסקי: החיבור של כל המידעים האלה, כולל פנייה לאנשי מקצוע וחשיבה משותפת על איך לטפל באירוע, הוא ערך מוסף מאוד מאוד גדול.
תמי אומנסקי: חשוב לומר שלגבי בריונות רשת, באמת העבודה נעשית בשותפות הדוקה ביותר עם בתי הספר.
תמי אומנסקי: אנחנו כנציגי משרד החינוך פונים למפקחות שאחראיות על היועצות החינוכיות ודרכן או יחד אתן פונים ליועצת בית הספר וחושבים יחד עם היועצת - לעתים גם עם גורם מהרווחה אם יש צורך או גם עם גורם ממשרד הבריאות אם יש צורך, או כמובן מהמשטרה – ומתכננים יחד עם אותה יועצת איך נכון לפעול לגבי האירוע הספציפי.
תמי אומנסקי: חשוב לי עוד להוסיף שכיוון שיש לנו יכולת לתת מענה בראייה רב-תרבותית, לא דומה טיפול באירוע בחברה חילונית לעומת טיפול באירוע של בריונות רשת בחברה החרדית.
תמי אומנסקי: רק אתמול פגשתי את כל המפקחים של המחוז החרדי וברור לנו שכאשר מגיע אירוע שמתרחש בחברה החרדית שעוסק בבריונות רשת, ומדובר בילד שבכלל לא היה אמור להחזיק טלפון, אם אנחנו נרים טלפון לבית הספר, תהיה שם דרמה גדולה ובכך יותר הזקנו מאשר הועלנו.
תמי אומנסקי: לכן כל צורת העבודה שלנו מאוד מאוד מותאמת תרבות.
תמי אומנסקי: אותו דבר לגבי החברה הערבית.
תמי אומנסקי: אנחנו חושבים עם אנשי המקצוע, עם המפקחים על הייעוץ, עם היועצים החינוכיים, עם המדריכים של השירות הפסיכולוגי ייעוצי שהם מומחים בנושא הזה – בתוך משרד החינוך יש יחידה מומחית בנושא של אלימות ובריונות גם ברשת – ואתם אנחנו עושים את העבודה הטיפולית.
תמי אומנסקי: זה מה שקורה ב-105.
תמי אומנסקי: אני אומר שהנתונים שאנחנו למדים מהם – נאוה הציגה אותם – אני חושבת שאחד הדברים המופלאים הוא שמשרד החינוך לוקח את הנתונים האלה, לומד אותם לעומק ומיישם את הלמידה הזאת לתוך תוכניות ההתערבות של משרד החינוך.
תמי אומנסקי: ברשותכם, אני רוצה כמה מלים לומר על התוכנית של משרד החינוך בנושא התנהלות ברשת ומניעת פגיעה.
תמי אומנסקי: למעשה התוכנית של משרד החינוך מורכבת משישה רכיבים עיקריים.
תמי אומנסקי: אנחנו קוראים לתוכנית הזאת התוכנית המערכתית לקידום התנהלות ברשת ומניעת פגיעה.
תמי אומנסקי: הרכיב הראשון הוא תוכנית כישורי חיים החדשה.
תמי אומנסקי: תוכנית כישורי חיים החדשה זו תוכנית שאנחנו באמת מתאימים אותה לפי השלבים ההתפתחותיים.
תמי אומנסקי: לדוגמה, אנחנו יודעים שבכיתות ג' העיסוק והשלב ההתפתחותי ועל מה שצריך לעבוד זה על האמפתיה ועל החברות.
תמי אומנסקי: למדנו מנתוני מוקד 105 על מה מתרחש לגבי בריונות ברשת והתוכנית נבנתה באופן מותאם לילדים והיא עוסקת בנושא של אמפתיה וחברות.
תמי אומנסקי: אותו דבר בכיתות ז' ובכיתות י'.
תמי אומנסקי: לדוגמה, ראינו את כל הנושא של חשיפה לתכנים מיניים בגילים הצעירים, לעומת בחטיבות הביניים.
תמי אומנסקי: נאוה ציינה שבחטיבות הביניים אנחנו רואים את ה-פיק של הפגיעות ברשת.
תמי אומנסקי: בחטיבות הביניים אנחנו רואים הרבה מאוד עיסוק בתכנים מיניים כאלה ואחרים.
תמי אומנסקי: תוכנית כישורי חיים הותאמו לה שיעורים שעוסקים בנושא של ההתנהלות ברשת בהיבטים האלה.
תמי אומנסקי: הדבר השני שאנחנו עוסקים בו במשרד החינוך הוא כל הנושא של מנהיגות נוער.