GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יוסף ג'בארין: רוב הילדים הללו הם ילדים ערבים כאשר מתוך ה-120,000-100,000 יש ייצוג מאוד ברור של אולי כ-50 אחוזים מהילדים הערבים בנגב.
יוסף ג'בארין: אני אומר לכם שזה נושא מדאיג כי אנחנו מדברים על הנושא הזה ומציפים אותו לדעתי מאז חודש מארס ואני לא מזהה התקדמות משמעותית בנושא למרות שהיו הצהרות בכיוון הנכון.
יוסף ג'בארין: כבר בחודש אפריל, בדיונים שהתקיימו בוועדת החינוך הייתה הצהרה על הקצאה של 50 מיליון שקלים לצורך זה וחשוב לנו לשמוע מה קורה עם התקציבים האלה ואיך התקדמנו בנושא.
יוסף ג'בארין: אני גם מודאג מכך שאנחנו חודש לפני פתיחת שנת הלימודים ב-1 בספטמבר ולפחות מהדברים אליהם נחשפתי לקראת הדיון היום, נראה שמשרד החינוך עד היום לא מוכן ולא ערוך כדי לוודא שאותם 100,000 תלמידים באמת יכולים להתחבר למערכת הלימודים מרחוק בהתחשב בכך שכנראה הלימודים מרחוק יימשכו גם עם תחילת שנת הלימודים.
יוסף ג'בארין: אני רוצה לפתוח גם בביקורת על משרד החינוך בכך שאנחנו בוועדה פנינו אל המשרד, גם דרך מרכז המחקר והמידע, וביקשנו נתונים על ההערכה שלהם, הנתונים שיש להם לגבי תלמידים שאין להם אמצעי קצה ולכן הם לא יכולים ללמוד מרחוק, לגבי תלמידים שאין אינטרנט שתאפשר להם להתחבר מרחוק, ואני סבור שנתונים אלה היו אמורים להיות בידי משרד החינוך כבר בתחילת המשבר כדי לבין את הקשיים שהתלמידים מתמודדים אתם כי לא ייתכן מצב שתלמידים לא יכולים ללמוד במשך חודשים ארוכים.
יוסף ג'בארין: האתגר עדיין בעיצומו.
יוסף ג'בארין: כפי שאמרתי, אנחנו חודש לפני פתיחת שנת הלימודים ואנחנו כוועדה רוצים להיות בטוחים, כך אני מקווה, שהילדים האלה יוכלו ללמוד מרחוק ולא להישאר מאחור.
יוסף ג'בארין: גם כך התקופה האחרונה הייתה תקופה קשה ומספר חודשים שהם לא הצליחו ללמוד והגיע הזמן - הוא הגיע מזמן אבל ודאי שעכשיו – לשמוע את התשובות הנכונות בעניין הזה.
יוסף ג'בארין: לפני שאנחנו פותחים את הדיון ושומעים את נציגי משרד החינוך, משרד ראש הממשלה ומשרד האוצר, אני רוצה לפתוח בהקדמה קצרה של מרכז המחקר והמידע עם הנתונים העדכניים שיש לו בנושא הזה.
יוסף ג'בארין: מריה, נציגת מרכז המחקר, בבקשה.
מריה רבינוביץ: תודה רבה אדוני היושב ראש.
מריה רבינוביץ: צוהריים טובים.
מריה רבינוביץ: אנחנו במרכז המחקר והמידע בדקנו לבקשתך את הנושא של זמינות אמצעי קצה וחיבור לאינטרנט עבור תלמידים במערכת החינוך.
מריה רבינוביץ: אני אציג בקצרה שתי נקודות שמצאנו.
מריה רבינוביץ: שני ממצאים עיקריים.
מריה רבינוביץ: דבר ראשון, נתונים שכבר התייחסת אליהם.
מריה רבינוביץ: אנחנו ניסינו לבדוק האם במשרד החינוך יש היום נתונים זמינים על התלמידים שאין להם אמצעי קצה ואת הנתונים האלה לא קיבלנו ממשרד החינוך.
מריה רבינוביץ: בדקנו גם סקרים ודוחות מחקר נוספים שקיימים היום שכבר נעשו בשנת 2020, מתחילת המשבר, ואת הנתונים האלה אני אציג עכשיו בקצרה.
מריה רבינוביץ: אני רק אומר שאנחנו ראינו פערים יחסית גדולים בין הנתונים ממקור למקור, ולכן קשה לנו לשים אצבע ולומר מה סדר הגודל של המחסור באמצעי קצה בקרב התלמידים.
מריה רבינוביץ: השקף הראשון.
מריה רבינוביץ: בשקף הזה אתם יכולים לראות את היקף המחסור של אמצעי קצה בבית של התלמיד מבחינת המחשבים, בעלות על מחשבים.
מריה רבינוביץ: אנחנו הצגנו כאן שלושה מקורות שונים – מבחני פיזה, מחקר שערך אגף הכלכלן הראשי על פי נתוני סקר של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה וסקר חברתי של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
מריה רבינוביץ: אלה נתונים שאנחנו ניתחנו משנת 2019.
מריה רבינוביץ: אתם יכולים לראות שמבחינת כלל המדגם, אנחנו כבר רואים פערים בין כל הנתונים.
מריה רבינוביץ: מבחני פיזה מצביעים על חמישה אחוזים מהתלמידים שאין להם מחשב, אגף הכלכלן הראשי מצביע על 20 אחוזים ובסקר החברתי של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה מצביעים על 16 אחוזים.
מריה רבינוביץ: אני אומר שיש הגדרות שונות של המדגמים.
מריה רבינוביץ: אלה מדגמים שונים.
מריה רבינוביץ: למשל בפיזה לא נכללו תלמידים חרדים, אבל עדיין, גם אם מסתכלים אחר כך על ההבדלים בין יהודים וערבים, עדיין אפשר לראות שהפערים בנתונים נשמרים.
יוסף ג'בארין: יש פער בנתונים בין המקורות השונים אבל השקף מראה בבירור שהקושי קיים במיוחד בקרב האוכלוסייה הערבית והאוכלוסייה החרדית.
מריה רבינוביץ: נכון.
יוסף ג'בארין: בעוצמות גבוהות.
מריה רבינוביץ: לגבי האוכלוסייה החרדית, הייתי גם מוסיפה ואומרת שלפעמים זה אולי לא נובע מאי יכולת להשיג מחשב אלא יש שם עניין תרבותי של אי רצון להכניס מחשב או אינטרנט הביתה.
מריה רבינוביץ: הפתרונות צריכים להינתן בהתאם.
יוסף ג'בארין: בקרב האוכלוסייה החרדית, אמצעי קצה, זה יכול להיות אולי רדיו.
מריה רבינוביץ: אמצעי שמע.
מריה רבינוביץ: בנתונים האלה אנחנו מתייחסים לחיבור לאינטרנט וגם בנתונים האלה, בין שלושת מקורות, אותם שלושת מקורות שנחקרים בסקרים אותם ציינתי קודם, ניתן לראות פערים בין מקור למקור.
מריה רבינוביץ: בפיזה מצביעים על כ-4 אחוזים מהתלמידים שאין להם חיבור לאינטרנט, באגף הכלכלן הראשי מצביעים על 27 אחוזים ובסקר החברתי של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה מצביעים על חמישה אחוזים.
מריה רבינוביץ: גם כאן יש התפלגות בין יהודים וערבים.
מריה רבינוביץ: ההבדלים קיימים בכל המקורות אלא שהעוצמה שלהם היא אחרת.
מריה רבינוביץ: בשקף הבא אנחנו מתייחסים לעניין של כמות המחשבים בבית.
מריה רבינוביץ: לא מספיק לדעת אם יש בבית של התלמיד מחשב אלא חשוב לדעת גם מה כמות המחשבים שיש בבית, אם יש יותר מילד אחד בבית שלומד ויש גם הורים שעובדים במקביל.
מריה רבינוביץ: הנתונים האלה שהצגנו כאן, אלה נתונים של מבחני פיזה מהם עולה כי מחשב אחד בסך הכול ב-18 אחוזים מהבתים.
מריה רבינוביץ: בקרב יהודים השיעור הזה הוא 14 אחוזים ובקרב הערבים ל-30 אחוזים יש מחשב אחד וכבר אפשר לראות את הפער בין יהודים לערבים.
מריה רבינוביץ: שני מחשבים או יותר.
מריה רבינוביץ: אנחנו רואים שבבתים יהודים, 84 אחוזים, יש יותר משני מחשבים.
מריה רבינוביץ: הנתון הזה הוא יותר נמוך בקרב האוכלוסייה הערבית, שם אנחנו מדברים על 59 אחוזים.
מריה רבינוביץ: בשקף הבא אנחנו הצגנו את הנתונים מניתוח אגף הכלכלן הראשי.
מריה רבינוביץ: הוא מתייחס למספר מכשירים לתלמיד לפי הכנסת משק הבית.
מריה רבינוביץ: מהנתונים האלה עולה כי בעוד שלכל למיד מהעשירון העליון יש בממוצע שני מחשבים, רק לרבע מהתלמידים בעשירון התחתון יש מחשב אחד במשק הבית.
מריה רבינוביץ: כלומר, קיים פער של פי 10 בין העשירון העליון לעשירון התחתון בכמות המכשירים לתלמיד.
יוסף ג'בארין: זה שקף שעושה ניתוח שהוא סוציו אקונומי ולא ניתוח אתני.
יוסף ג'בארין: הנתונים מאוד מעניינים.
יוסף ג'בארין: ככל שזה מתקשר לעשירון העליון, בממוצע יש שני מחשבים לילד וככל שזה מתקשר לעשירון התחתון - ואגב, שם אנחנו מדברים על כ-20 אחוזים ממשקי הבית בישראל – שם מכל ארבעה ילדים, רק לילד אחד יש מחשב.
מריה רבינוביץ: יש מחשב אחד.
יוסף ג'בארין: את אומרת שזה פער של פי 10.
מריה רבינוביץ: אגף הכלכלן הראשי במשרד האוצר מתייחס לנתון הזה ואומר שהממצא הזה ממחיש את הקושי ליישום הלמידה מרחוק של התלמידים המגיעים מהעשירונים הנמוכים אשר מהווים יותר מחמישית מסך התלמידים במערכת החינוך.
יוסף ג'בארין: אלה נתונים של חודש מאי.
מריה רבינוביץ: הם פורסמו במאי.
מריה רבינוביץ: הם מתבססים על נתונים של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה מסקר משקי הבית של 2018.
מריה רבינוביץ: הם ניתחו את נתוני הסקר.
מריה רבינוביץ: הנתון הבא שאני אציג הוא הנתונים שהיו קיימים.
יוסף ג'בארין: כאן זה ברמת מספרים.
מריה רבינוביץ: זה ברמת המספרים.
מריה רבינוביץ: אלה נתונים שנלקחו מאיסוף, בעצם ממצאי איסוף ראשוני שערכו במשרד החינוך.
מריה רבינוביץ: כפי שכבר ציינת ואני גם אמרתי, אנחנו לא קיבלנו נתונים עדכניים.
מריה רבינוביץ: אלה הנתונים שנלקחו מהתשובה של משרד החינוך לעתירות בבג"צ שהוגשו.
יוסף ג'בארין: מתי הוגשו?
מריה רבינוביץ: הם הוגשו בחודש מאי.
מריה רבינוביץ: זאת התשובה.
יוסף ג'בארין: אלה הנתונים שמשרד החינוך מסר במסגרת ההתדיינויות בבג"צ סביב הנושא הזה.
יוסף ג'בארין: הנתונים הם מספריים.
יוסף ג'בארין: אלה הנתונים האחרונים שיש לנו כי מאז ועד היום לא היה עדכון נתונים.
מריה רבינוביץ: אנחנו לא ראינו את הנתון מעודכן, הוא לא פורסם באתר של משרד החינוך ואנחנו לא קיבלנו אותו.
מריה רבינוביץ: כאן אפשר לראות התייחסות לקבוצות תלמידים מקבוצות אוכלוסייה שונות.
מריה רבינוביץ: הם ספרו תלמידים שאין להם אמצעי קצה.
מריה רבינוביץ: ניתן לראות ששתי הקבוצות העיקריות הן ערבים ובדואים בדרום.
מריה רבינוביץ: הקבוצה הזו ביחד, אלה רוב הנתונים שמשרד החינוך מציג.
מריה רבינוביץ: בנתונים האלה חסרה קבוצה כללית של תלמידים מהאוכלוסייה היהודית שגם שם יש תלמידים ממשפחות במצב סוציו אקונומי קשה.
מריה רבינוביץ: זה נתון שחסר.
מריה רבינוביץ: במשרד החינוך בסך הכול הם מציגים איזשהו טווח, הם מעריכים כי זה בין 95,000 ל-117,000 תלמידים והטווח הזה נובע מהחפיפה האפשרית בין כל מיני קבוצות, אם אלה ערבים או בדואים בצפון ובדרום.
מריה רבינוביץ: מציגים טווח ועדיין חסר גם בטווח הזה עוד קבוצות שמשרד החינוך לא התייחס אליהן.
מריה רבינוביץ: השאלה היא אם יש נתונים היום לגבי הקבוצות האלה.
יוסף ג'בארין: מה שאנחנו רואים כאן במספרים, יש טווח של 95,000 עד ל-117,000 כולל האוכלוסייה החרדית.
יוסף ג'בארין: אין נתון שמתייחס לאוכלוסייה היהודית הכללית.
יוסף ג'בארין: אני רואה שבכל קבוצות האוכלוסייה הראשונות, הכול מדובר על החינוך הערבי.
יוסף ג'בארין: זאת האוכלוסייה הערבית בצפון, בדרום והאוכלוסייה הדרוזית.
יוסף ג'בארין: הכול בתוך החברה הערבית.
יוסף ג'בארין: אנחנו מדברים על כ-100,000 ואחר כך על כ-1,200 משפחות חרדיות ו-22,000 כיתות מיוחדות.
יוסף ג'בארין: זה יכול להגיע ל-117,000.
יוסף ג'בארין: אלה הנתונים העדכניים לנו שיש במסמכים שהוגשו למרכז המחקר.
מריה רבינוביץ: מבחינת מה נעשה, מה המדינה עושה, מה משרד החינוך עושה על מנת לצמצם את הפערים ולסייע לאותם תלמידים שאין להם מכשירי קצה.
מריה רבינוביץ: באפריל השנה דיווחו שר החינוך ומנכ"ל משרד החינוך לשעבר על כך שמתגבשת התוכנית במסגרתה יוקצו כ-50 מיליון שקלים לרכישת כ-50,000 אמצעי קצה, מכשירים.
מריה רבינוביץ: לגבי המגזר החרדי דובר על אמצעי שמע, שהם לא מחשבים אלא מכשירים אחרים.
מריה רבינוביץ: כבר אז הגורמים האלה אמרו שזה לא יכסה את כל הצרכים של המערכת.
מריה רבינוביץ: באותה תשובה של משרד החינוך לבג"צ ראינו שבסופו של דבר הוקצו 30 מיליון שקלים וכפלטפורמה לביצוע התוכנית הזאת נבחרה תוכנית מחשב לכל ילד.
מריה רבינוביץ: התוכנית הזאת היא תוכנית שמנוהלת או מתקיימת באמצעות משרד ראש הממשלה יחד עם העמותה מחשב לכל ילד.
וליד טאהא: דרך הרשויות המקומיות.
מריה רבינוביץ: דרך הרשויות המקומיות.
וליד טאהא: יש שם מצ'ינג ואז לא כל רשות ניגשת לזה.
מריה רבינוביץ: נכון מאוד.
מריה רבינוביץ: כל רשות בוחרת אם לגשת לזה אם יש לה תקציבים.
מריה רבינוביץ: אחר כך מחליטים למי נותנים ואיך, לפי הצורך ולפי הצרכים של הרשות.
מריה רבינוביץ: התקציב של 30 מיליון שקלים, הוא מחולק ל-27 מיליון שקלים למשרד ראש הממשלה ושלושה מיליון שקלים למשרד החינוך, עקב המחסור בקרב תלמידים בחברה החרדית.
מריה רבינוביץ: התקציב הזה שהגיע למשרד ראש הממשלה, הוא מחולק.
מריה רבינוביץ: השנה המשרד יקבל רק 13.5 מיליון שקלים שכבר אושרו בתקציב של השנה ו-13.5 מיליון שקלים נוספים הם יקבלו רק בשנת התקציב 2021, ורק בהתאם לאישור התקציב.
מריה רבינוביץ: זאת אומרת, זה עדיין לא אושר סופית.
יוסף ג'בארין: אנחנו חודש לפני תחילת שנת הלימודים הזו.
מריה רבינוביץ: מה שעוד חשוב לומר זה שבמסגרת התוכנית מחשב לכל ילד, כבר נכון להיום, עד היום, חולקו כבר 7,000 מחשבים לילדים ובמסגרת התוספת הזאת, כפי שאמרתי, 13.5 מיליון שקלים, בתוכנית מתכוונים להוסיף עוד בין 5,000 ל-8,000 מחשבים.
מריה רבינוביץ: השאלה אם יש מספיק זמן כדי לעשות את זה במשך חמשת החודשים האחרונים שנשארו עד סוף השנה והשאלה אם התקציב של 2021 יאושר.
מריה רבינוביץ: כאן אפשר לראות את הפער בין המענה שניתן, שאם אנחנו מדברים על 10,000 מחשבים שחולקו לעומת התלמידים שאין להם היום מחשבים, שזה כ-120,000 נכון לעכשיו ויכול להיות שהמספר גבוה יותר.
יוסף ג'בארין: אני חושב שאת מצביעה עכשיו על הנקודה העיקרית.
יוסף ג'בארין: זאת אומרת, גם לפי כל התוכניות והמענים שקיימים, אנחנו מדברים על מקסימום 15,000 מחשבים או אמצעי קצה כאשר מבחינת הצורך אנחנו מדברים על יותר מ-100,000, שזה פער מאוד משמעותי.
יוסף ג'בארין: את אומרת שגם אותם 15,000 מחשבים, לא ברור אם יוקצו לפני תחילת שנת הלימודים אלא מה שבטוח זה שהם לא יוקצו עד אז.
יוסף ג'בארין: ממצאים קשים.
יוסף ג'בארין: לא קלים.
יוסף ג'בארין: לפני שאני נותן למשרד החינוך, ביקשו להתייחס חבר הכנסת וליד טאהא.
וליד טאהא: תודה רבה אדוני היושב ראש, תודה רבה למריה על הנתונים.
וליד טאהא: הנושא הזה כל כך חשוב, כל כך מציק וכל כך בנפשו של כל הורה שיש לו ילד שאין לו אפשרות ללמוד או לקבל את הזכות הבסיסית שלו ללמוד.
וליד טאהא: על כן אנחנו, נציגי החברה הערבית, חזרנו על זה פעמים רבות ודיברנו בכל הזדמנות, גם בוועדות, גם במליאה, גם במפגשים שלנו מול השר ומול כל אלה שנוגעים בדבר.
וליד טאהא: היו המון דיבורים אבל תוצאות ומעשים כיצד פותרים את זה – עדיין אין.
וליד טאהא: אני רוצה לומר שגם לנו יש נתונים, חוץ מהנתונים הרשמיים במסגרת מה שאפשר לקבל כנתונים רשמיים.
וליד טאהא: אנחנו יודעים לומר שלמעלה משני שלישים מהתלמידים הערבים בנגב היו מחוץ לטווח הזכות של למידה בתקופת הקורונה.
וליד טאהא: אנחנו הרי מדברים ותמיד ברקע אנחנו עדיין נמצאים בתקופת הקורונה ולא רק אלא אנחנו בעיצומו של גל שני שהוא יותר טורף מהגל הראשון.
וליד טאהא: אם נתחיל את שנת הלימודים בממצאים לפחות הנוכחיים, זו תהיה קטסטרופה מוחלטת לגבי תלמידים שאין להם אמצעי קצה ואין להם אפשרות של תשתית תקשורת.
וליד טאהא: אמרנו שני שלישים בנגב אבל יש עוד קצת יותר משליש באזור מרכז הארץ והצפון, של תלמידים שגם הם לא נהנים מלמידה מרחוק ואין להם את האפשרות, בין אם אין להם אמצעי קצה ובין אם לישובים להם אין תשתיות תקשורת ועל כן הם לא נגישים ללמידה מרחוק.
וליד טאהא: רבותיי, אנחנו מדברים על מספרים מזעזעים.
וליד טאהא: זה יכול להשליך עוד כמה שנים על רמת הלמידה בקרב גילים רבים מהתלמידים שלנו ואז אנחנו נהיה בברוך מאוד מסוכן בהמון תחומים בהמשך – אלימות, פשיעה, כל מיני דברים שאנחנו צועקים תמיד שצריך למצוא להם פתרונות.
וליד טאהא: אדוני היושב ראש, ה-50 מיליון השקלים עליהם דובר רבות.
יוסף ג'בארין: אתה חבר ועדת החינוך.
יוסף ג'בארין: בזמנו גם אני הייתי חבר ועדת החינוך הזמנית שהוקמה ואתה ואני היינו בדיון ושמענו על 50 מיליון שקלים ללא קשר לתוכנית של מחשב לכל ילד.
יוסף ג'בארין: זאת הייתה כאילו תוספת.
וליד טאהא: בדיוק.
וליד טאהא: חשבו אז לעשות את זה באמצעות אגפי הרווחה ברשויות, שהם מכירים את המשפחות הנזקקות באמת.
וליד טאהא: תמיד באחריות משרד החינוך, אבל בסוף זה הלך לכיוון של מחשב לכל ילד.
וליד טאהא: מריה, הייתי מנהל אגף חינוך ואני יודע טוב מאוד איך זה מתנהל ויודע טוב מאוד שברשויות חלשות אין מצב להפעיל את התוכנית כי מבקשים מהרשויות להשתתף, לתת מצג'ינג.
וליד טאהא: לפי מה שאני זוכר, או 100 דולר לתלמיד או 70 דולר לתלמיד, משהו כזה.
וליד טאהא: אז צריך גם להמציא את המעבדות בן התלמידים יעשו את ההתנסות המעשית על האמצעים האלה, כי אם לא כן, הוא לא יקבל את האישור.
יוסף ג'בארין: זאת ערכה.
יוסף ג'בארין: לא רק מחשב.
יוסף ג'בארין: האמצעים השונים.
יוסף ג'בארין: על כן להפעיל את זה באמצעות מחשב לכל ילד, זה אומר להשאיר מחוץ לתחום הכניסה לפרויקט עשרות ישובים ואני מניח שאלה הישובים החלשים מבין הישובים, אלה שלא יכולים להרים את זה.
יוסף ג'בארין: תהום פעורה בנתונים בין מה שאנחנו מקבלים מהמשרד לבין מה שיש בפועל בחברה הערבית, גם בקטע של המכשיר עצמו, כל הסוגים של המכשירים עצמם וגם לגבי התשתיות של התקשורת בישובים.
יוסף ג'בארין: רבותיי, יש לנו ישובים שאמנם אינם בפריפריה הרחוקה ולא אלה שלא מוכרים בנגב אלא הם כאן במרכז הארץ, בצפון, שכונות שלמות שאו שאין להם תשתית של תקשורת ולכן אי אפשר להתחבר ללמידה מרחוק או שיש תשתית רעועה שאיננה מסוגלת לאפשר שיחת טלפון ולא מאפשרת לקיים למידה מרחוק.
יוסף ג'בארין: לטעמי, אדוני היושב ראש, היום אתה צריך לדרוש כוועדה לזכויות הילד תשובות חד משמעיות מה באמת הולכים לעשות בשבועיים הקרובים כדי לפתור את בעיית אמצעי הקצה של עשרות אלפי התלמידים ומאות אלפי התלמידים וכדי לאפשר תנאים מאפשרים של תשתיות תקשורת בישובים בהם תלמידים לא יוכלו ללמוד בגלל הבעיה הזאת.
יוסף ג'בארין: צריך לקבל תשובות.
יוסף ג'בארין: דיברנו המון, לטעמי דיברנו מספיק וצריך לקבל תשובות שיאמרו מה הולכים לעשות.
יוסף ג'בארין: העלינו את הסוגיה בצורה שהיינו צריכים לעשות ואנחנו צריכים תשובות ולא רק דיבורים בעלמא.
יוסף ג'בארין: תודה רבה חברי חבר הכנסת טאהא.
יוסף ג'בארין: אני רוצה לשמוע ישירות את משרד החינוך.
יוסף ג'בארין: דוקטור עופר רימון אתנו?
עופר רימון: שלום רב.
עופר רימון: כבוד היושב ראש, אני יכול להתייחס?
יוסף ג'בארין: אתה יכול להתייחס.
יוסף ג'בארין: אתה שומע את הכעס שקיים בנושא.
יוסף ג'בארין: אני רוצה להגיד לך שאתה, אני וחברי כנסת היינו ביחד באותה ישיבה של ועדת החינוך שהתקיימה באפריל השנה.
יוסף ג'בארין: אני יכול לומר שמה שהובטח, לא קוים.
עופר רימון: אני אתייחס.
עופר רימון: תודה רבה.
עופר רימון: כבוד יושב הראש יוסף ג'בארין, חבר הכנסת ווליד טאהא וכל האורחים הנכבדים.
יוסף ג'בארין: בינתיים הצטרפו גם חברי הכנסת סעיד אלחרומי וחברת הכנסת סונדוס סאלח.
יוסף ג'בארין: יש גם נציגים של ועדת המעקב לענייני החינוך הערבי שנוכחים כאן וכמובן גם ב-זום.
עופר רימון: סלח לי שאני מכבד את כולם.
עופר רימון: אתה כבר כיבדת אותם.
עופר רימון: אני סמנכ"ל טכנולוגיה במשרד החינוך ואני אחראי על הנושא הזה של הלמידה מרחוק.
עופר רימון: אני רוצה לומר בקצרה שה-50 מיליון שקלים שאתם מזכירים, זה לא כל התקציב שצריך אבל נכון, ביקשנו אותו ממשרד האוצר בחודש מארס והכנו כבר את כל שיטת העבודה, איך להפעיל את זה.
עופר רימון: עד היום הכסף הזה לא הגיע ולכן אנחנו לא יכולנו לחלק את המחשבים.
יוסף ג'בארין: אז הסכום לא היה קשור לתוכניתץ
עופר רימון: הבעיה היא בעיה כלל ארצית שצריך לפתור אותה וזה ברור.
עופר רימון: כשאנחנו מסתכלים על המספרים, כבוד היושב ראש, בגדול אנחנו הולכים על הנתונים לפיהם לתשעה אחוזים מכלל התלמידים – ואני לא כולל כאן מגזר חרדי כי שם יש פתרון אחר ואם תרשה לי, אני אתייחס לזה בהמשך - אין להם נגישות למחשב ואינטרנט.
עופר רימון: אלה שני דברים ביחד.
עופר רימון: אין להם את זה.
עופר רימון: אם אתה לוקח 1.5 מיליון תלמידים בערך, מכיתה א' עד כיתה י"ב, לא כולל מגזר חרדי, אז חישוב פשוט מראה שחסרים לנו בערך 140,000 אמצעי קצה.
עופר רימון: איך אנחנו ביקשנו לסגור את הפער.
עופר רימון: אנחנו ביקשנו לסגור את הפער באמצעות בתי הספר.
עופר רימון: לפתוח ספריות השאלה בכל בתי הספר לתלמידים שידם אינה משגת, כמובן עם העדפה לאוכלוסיות שאנחנו יודעים ששם יש את הבעיות כמו האוכלוסייה הערבית, הבדואית, אוכלוסיות ממדד חברתי-כלכלי נמוך שהן יהודיות וכולי.
עופר רימון: כשיש לך ספריית השאלה כזאת, אנחנו נותנים מחשבים שהם מחשבים כולל חבילת גלישה, כולל ביטוח נגד שבר וברגע שיש לנו את המחשבים האלה לכאורה, פתרנו את הבעיה.
עופר רימון: פתרנו אותה גם יותר מזה כי ברגע שזו ספריית השאלה בבית ספר, הם משמשים גם לשגרה.
עופר רימון: גם כשאין למידה מרחוק, אנחנו רוצים לקיים למידה דיגיטלית שמותאמת למאה ה-21 ואם אין מחשבים לתלמידים כאלה, איך המורה ייתן שיעורי בית מתוקשבים?
עופר רימון: לכן זה צורך מובנה בתוך המערכת.
עופר רימון: כשאנחנו מסתכלים על המגזר החרדי, אנחנו אומרים דבר אחר.
עופר רימון: לגבי המגזר החרדי אנחנו הולכים להנגיש להם תשתית לתקשורת סינכרונית וא-סינכרונית בעוד יום ולכן הפתרון שהם ביקשו, אלה לא מחשבים ואינטרנט אלא טלפונים כשרים.
עופר רימון: אנחנו נערכים לחלוקה מהירה מאוד של 140,000 מחשבים לספריות השאלה בבתי ספר, לא כולל חרדים, ולחרדים בערך ל-46,000 טלפונים כשרים שייתנו לנו שם את המענה.
עופר רימון: אני רוצה ברשותך להוסיף כאן ולומר שזה אינטרס של כולנו שזה יקרה ואנחנו ערוכים להפעיל את זה באופן מיידי.
עופר רימון: רק מחכים לאישורים.
עופר רימון: אני חייב לומר שגם במשרד האוצר יש הרבה נכונות והבנה שאנחנו צריכים לפתור את העניין הזה כולנו ביחד.
עופר רימון: זה לא יזה ויכוח בין משרד החינוך למשרד האוצר לבין ועדת המעקב, כולנו מבינים את הצורך וצריך למצוא את הדרך לנוע קדימה.
וליד טאהא: מתי?
וליד טאהא: מתי צריכים למצוא את הדרך?
עופר רימון: ברשותך, הבאתי לך נתונים.
עופר רימון: תן לי עוד שתי דקות.
עופר רימון: תראה, אנחנו היינו בתקופה של הקורונה כולנו ביחד במצב המורכב הזה שמדינה שלמה הייתה בסגר ובתי הספר לא למדו, כמו במדינות אחרות בעולם.
עופר רימון: אנחנו יצרנו בשבועיים תפיסת פתרון איך להתמודד עם המצב הזה ואמרנו שדבר ראשון נוודא שלכולם יש אמצעים לתקשורת סינכרונית וא-סינכרונית, העלינו מערכת שידורים לאומית תוך שבועיים, 26 ערוצים, ששודרה גם בטלוויזיה וכמובן אנחנו נתנו הנחיות למורים לגבי תוכן לימודי.
עופר רימון: אמרנו למורים שיאזנו בין תוכן דיגיטלי לתוכן שהוא לא דיגיטלי.
עופר רימון: למה?
עופר רימון: בגלל שכשאתה לומד מרחוק, אתה יכול להגיד לילדים להשתמש גם בספר הלימוד ושילמדו מעמוד 25 עד עמוד 30 ו שיפתרו שאלות.
עופר רימון: אתה לא חייב מחשב.
עופר רימון: ועדיין, מתוך הנתונים שאנחנו בדקנו, כמעט לא היה בית ספר במדינת ישראל שהמורים לא נתנו לתלמידים שלהם מערכת שעות מובנית, וזה לא משנה אם בית הספר היה ערבי או יהודי או חרדי.
עופר רימון: כאן אני רוצה לעצור לרגע ולומר לכם שקצת כואב לי הלב על זה שמדינת ישראל פרגנה לרופאים ולאחיות ומגיע להם, כולל מט"ש, אבל לא פרגנו למורי מדינת ישראל שבתקופת הקורונה נתנו את כל מה שיש להם והרבה יותר כדי שהילדים ילמדו.
עופר רימון: אני רוצה להגיד לך שבבדיקות שאני עשיתי, המגזר הערבי, הבדואי, לא היה שונה בעניין הזה.
עופר רימון: המורים היו חדורי מוטיבציה והם נתנו משימות גם דרך הטלפונים וילדים למדו.
סעיד אלחרומי: סליחה, אני חייב לקטוע אותך.
עופר רימון: דווקא באוכלוסיות החלשות נזקקו יותר למערכת השידורים כי מערכת השידורים לא חייבה אינטרנט כי שידרנו אותה גם בטלוויזיה.
עופר רימון: אבל אני בכלל לא מתכחש לעובדה שיש כאן צורך אמיתי.
עופר רימון: כל תלמיד כזה שאתה מדבר עליו הוא יקר ללבנו ואגיד לך כמה פעולות שאנחנו עושים לקראת פתיחת שנת הלימודים ב-1 בספטמבר.
עופר רימון: ראשית, אנחנו כמובן מנסים להאיץ ככל האפשר את התהליכים, את אישור התוכנית וזו עבודה שלמה שמוביל שר החינוך שפשוט לא מרפה.
עופר רימון: זאת המשימה, לדאוג לילדים האלה.
עופר רימון: דע לך שמשרד החינוך היום בהנהגת השר, זה הפוקוס שלו.
עופר רימון: אנחנו מקבלים הנחיות ולא מרפים מאתנו ולו לשנייה.
עופר רימון: אומרים לנו שנעשה כל מה שאנחנו יכולים כדי שיגיעו המחשבים.
עופר רימון: במקביל כל מנהל בית ספר מקבל מאתנו הנחיות לוודא מי הם הילדים האלה ועד שהמחשבים יגיעו אנחנו מקבלים רשימות ואנחנו בסנכרון עם עמותת מחשב לכל תלמיד שעושה עבודה נהדרת.
עופר רימון: אני מסכים אתך שההשתתפות מהווה בעיה אבל אנחנו מנסים לסנכרן.
עופר רימון: בינתיים אנחנו אומרים למנהלי בתי הספר בואו נמצא פתרונות זמניים לחודש - תלמיד ילמד עם תלמיד, חלק מהילדים יגיעו לבית הספר למעבדת המחשבים, חלק מהתלמידים ילמדו מהמתנ"ס, חלק אפילו ילמדו מהעירייה.
עופר רימון: נעבור את החודש הזה, נעבור חודשיים, ואנחנו ככל שמהר יגיעו התקציבים, נפעל ולא כדי להשאיר אותם במשרד החינוך אלא כדי שהם יגיעו לכל ילד במדינת ישראל.
עופר רימון: זאת השליחות שלנו ואנחנו נעשה את זה.
יוסף ג'בארין: קודם כל, דיברת על 140,000.
עופר רימון: כן.
יוסף ג'בארין: ה-140,000 האלו, זה לא נתון חדש.
יוסף ג'בארין: אני מניח שזה כבר ממארס.
יוסף ג'בארין: מארס-אפריל.
יוסף ג'בארין: זה גם עלה בעתירות וזה גם עלה בתגובות שלהם.
יוסף ג'בארין: השאלה הראשונה היא האם הם מוכרים לכם לפי ישוב ומי הם אותם תלמידים?
יוסף ג'בארין: יש לכם את הרשימות?
עופר רימון: כבוד היושב ראש, אתה בטח מכיר יותר טוב את בתי הספר במגזר הערבי.
יוסף ג'בארין: אני מניח שהתשובה היא לא.
עופר רימון: אני שואל אותך שאלה.
יוסף ג'בארין: אני רוצה תשובה.
יוסף ג'בארין: אני מבין שהתשובה היא לא.
עופר רימון: אתה בטח מכיר את המנהלים המדהימים שיש לנו במגזר הערבי.
עופר רימון: שאלה.
עופר רימון: אתה חושב שהם יודעים מי הילדים אצלם בבית הספר שאין להם מחשב?
יוסף ג'בארין: עם יודעים.
עופר רימון: לכן אני אומר, תן להם מחשבים והם יסתדרו.
עופר רימון: אתה יודע כמה זומים אני עשיתי עם מנהלי בתי ספר במגזר הבדואי בדרום?
עופר רימון: מה הם אמרו לי?
עופר רימון: עופר, אתה נותן לי 60 מחשבים, אפילו בבית ספר של 400 ילדים, אומרת לי מנהלת שאתן להם 60 מחשבים עם חבילת תקשורת והם יסתדרו.
סעיד אלחרומי: מה אתה אומר?
סעיד אלחרומי: בית ספר שלאף אחד מהתלמידים אין מחשב, תיתן לו 60 מחשבים?
סעיד אלחרומי: עופר, אני שמעתי אותך עד הסוף אבל אני לא מוכן לשמוע אותך יותר.
סעיד אלחרומי: אני לא מוכן לשמוע את הזלזול הזה.
סעיד אלחרומי: עופר, אתה מדבר על רהט, אתה מדבר על ישוב מוכר, אתה לא מדבר על ישובים לא מוכרים.
סעיד אלחרומי: תפסיק.
סעיד אלחרומי: אני שמעתי אותך רבע שעה מדבר על זה.
עופר רימון: אני לא יכול להתמודד עם מצב - - -
סעיד אלחרומי: אתה גם לא יכול לקשקש לי.
סעיד אלחרומי: כבר חצי שעה אני שומע אותך מדבר על זה.
יוסף ג'בארין: בגלל ה-זום אנחנו לא יכולים לשמוע את שניהם מדברים יחד.
סעיד אלחרומי: אבל אני לא רוצה לשמוע אותו כי הוא מקשקש כבר חצי שעה.
עופר רימון: זה שאני מקשקש, זה מעליב.
סעיד אלחרומי: אני מתכוון להעליב אותך כי אתה העלבת אותי.
סעיד אלחרומי: כי אתה מעליב אותי.
סעיד אלחרומי: אתה מדבר על 400 ילדים ועל 60 מחשבים.
סעיד אלחרומי: אתה מעליב אותנו כאן.
סעיד אלחרומי: לפני חודשיים הובטח הכסף.
סעיד אלחרומי: תגיד שאין לך וסלמאת.
יוסף ג'בארין: אתה מדבר על 140,000.
יוסף ג'בארין: אין לכם את הנתונים.
עופר רימון: אני מדבר.
עופר רימון: אני לא מקשקש.
סעיד אלחרומי: אתה מקשקש.
סעיד אלחרומי: ועוד איך מקשקש.
סעיד אלחרומי: אני מכיר את המערכת יותר טוב ממך.
סעיד אלחרומי: אתה עכשיו הרגזת אותי.
סעיד אלחרומי: 60 מחשבים ל-400 ילדים.
סעיד אלחרומי: באיזה בית ספר?
סעיד אלחרומי: בית ספר ביר אל מששת?
סעיד אלחרומי: בית ספר ביר עדאש?
סעיד אלחרומי: בית ספר עבדה?
סעיד אלחרומי: איזה בית ספר?
סעיד אלחרומי: יש בתי ספר עם 1,000 ילדים בכפר לא מוכר.
סעיד אלחרומי: כמה מחשבים?
סעיד אלחרומי: לכולם אין מחשבים.
סעיד אלחרומי: לכולם צריך לחלק.
סעיד אלחרומי: כולם בכפרים לא מוכרים.
עופר רימון: אפשר לעשות תוכנית לחלוקה של 1.5 מיליון.
סעיד אלחרומי: הוא רוצה שכל עשרה ילדים יהיו על מחשב.
סעיד אלחרומי: זה מה שהוא רוצה.
קריאה: יש תו סגול.
קריאה: זה אסור.
יוסף ג'בארין: חברי סעיד, אנחנו רוצים להתקדם.
יוסף ג'בארין: עופר, רק רגע.
עופר רימון: צריך לדבר על דברים ריאליים.
סעיד אלחרומי: זאת לא הגישה של משרד החינוך.
יוסף ג'בארין: אנחנו לא שומעים אותך, עופר.
יוסף ג'בארין: כך לא נתקדם.
יוסף ג'בארין: מערכת ה-זום לא מאפשרת לנו לקיים דיון כזה.
יוסף ג'בארין: שאלתי שאלה לגבי ה-140,000.
עופר רימון: בלי כבוד אחד לשני לא נתקדם.
יוסף ג'בארין: אני מבין שה-140,000 שאתה מדבר עליהם, אין לכם את הנתונים כיום, כרגע.
יוסף ג'בארין: אתה סומך על כך שהם יודעים.
יוסף ג'בארין: השאלה השנייה לגבי התקציב.
יוסף ג'בארין: מהו התקציב שאתה צריך כדי לפתור את הבעיה של ה-140,000?
עופר רימון: בגדול, ההערכה שלנו היא שהעלות של מחשב אחד היא בסביבות 2,500 שקלים, 2,000 שקלים עבור המחשב עצמו כולל מע"מ, בנוסף לחבילת התקשורת לשנה, בנוסף לביטוח נגד שבר כי זה מחשב שילדים לוקחים אותו ואנחנו מכירים את זה, אם אין לך ביטוח לשבר – המחשב ילך.
עופר רימון: בסך הכול עם הביטוח נגד שברים ועם חבילת גלישה, כולל הרכיב שמאפשר את הגלישה, ואני מדבר על מחשב טוב, עם מעבד 5I, כי אם לא, תוך שנתיים הוא ילך, אני חושב שאנחנו מדברים על אזור, ואל תתפסו אותי במילה כי אנחנו מחדדים את המספרים ובודקים את זה לעומק, איזו הנחה אם תהיה רכישה מרוכזת, בגדול זה יגיע לאזור ה-2,500 שקלים למחשב.
עופר רימון: תכפילו את זה ב-144,000.
סעיד אלחרומי: לפי החישובים שלכם זה 350,000 מיליון שקלים.
יוסף ג'בארין: מה התקציב?
עופר רימון: מה התקציב?
יוסף ג'בארין: לא עשית את החישוב קודם?