GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יוסף ג'בארין: עכשיו אתה עושה את החישוב?
עופר רימון: אני עכשיו בודק.
עופר רימון: אם תרשה לי כמובן לבדוק.
יוסף ג'בארין: יוצא לך 375 מיליון שקלים.
יוסף ג'בארין: מה הסכום שיש לך?
עופר רימון: אין לי מזה כלום.
יוסף ג'בארין: כל הכבוד.
עופר רימון: 360 מיליון שקלים, לא כולל חרדים.
עופר רימון: לחרדים אנחנו צריכים תקציב נוסף כי כמו שאמרתי, להם, לבחירתם, בחרנו פתרון אחר והפתרון האחר הוא טלפון כולל חבילת גלישה.
עופר רימון: למגזר החרדי, כמו שאתם יודעים, גם שם יש צורך אמיתי.
עופר רימון: אני בטוח שכשאנחנו מדברים על הצורך של ילדים שידם אינה משגת או יד המשפחה שלהם אינה משגת, כאן אין לנו הבדל לא של דת ולא של מין וכולי.
עופר רימון: לכל ילד אנחנו נייצר פתרון.
יוסף ג'בארין: הבעיה היא שבתוצאה יש הבדל.
יוסף ג'בארין: יש הבדל ברור כנגד תלמידים ערבים ויש הבדל ברור כנגד תלמידים חרדים.
עופר רימון: לא הייתי אומר כי אם אתה תסתכל על תוכנית התקשוב הלאומית שהתחלנו אותה ב-2010, התחלנו את תוכנית התקשוב הלאומית ממחוזות צפון ודרום וכמו שאתה יודע יותר טוב ממני, הריכוז של האוכלוסיות הלא יהודיות במחוזות האלה, הוא הרבה יותר גדול מהפרופורציה שלהן במקומות אחרים.
יוסף ג'בארין: לא נפתח עכשיו את כל היריעה.
יוסף ג'בארין: בוא נתמקד בנושא.
עופר רימון: זה לא נכון לומר שהקצינו יותר משאבים באופן יחסי לאוכלוסייה היהודית מאשר לאוכלוסייה הערבית.
סעיד אלחרומי: עכשיו אתה מדבר פוליטיקה.
עופר רימון: ההקצאה הייתה למגזר לא יהודי ו-50 אחוזים למגזר היהודי למרות שהפרופורציה של האוכלוסייה הלא יהודית, הערבית, היא הרבה יותר קטנה מ-50 אחוזים.
יוסף ג'בארין: אני רוצה למקד את הדיון באמצעי קצה.
יוסף ג'בארין: זה מה שחשוב כרגע.
יוסף ג'בארין: לא נפתח את כל היריעה.
עופר רימון: צריך להסתכל על בית ספר כמשהו הוליסטי.
עופר רימון: האינטרנט בבית ספר, ההכשרה של צוות ההוראה, המחשבים בבית הספר, הלמידה מרחוק.
עופר רימון: מכל הבדיקות שאנחנו עשינו, המרכיב הראשון שקבע אם יש למידה מרחוק או אין, זה תפקוד בית הספר.
עופר רימון: הגורם האנושי הוא הגורם הראשון שקובע אם תהיה למידה מרחוק או לא.
יוסף ג'בארין: אני רוצה לאפשר לחבריי להתבטא.
עופר רימון: לפני אמצעי קצה שהם מאוד חשובים, הם לא מדברים על הגורם מספר אחד.
יוסף ג'בארין: בסדר, אבל זה לא הנושא כרגע.
עופר רימון: ברזלים לבד לא מייצרים למידה.
עופר רימון: הברזלים לא מלמדים בעצמם.
עופר רימון: יש את הגורם האנושי שקוראים לו המורה.
יוסף ג'בארין: בוא נתמקד בסוגיה העיקרית.
עופר רימון: אני מפרגן למורים במדינת ישראל על הדבר המדהים שהם עשו, כולל המורים במגזר הערבי.
יוסף ג'בארין: אני לא אטפל עכשיו בכלה סוגיות של החינוך, לא הערבי ולא היהודי.
יוסף ג'בארין: בוא נתמקד בסוגיה מאוד ספציפית.
יוסף ג'בארין: האם נכון לומר שב-1 בספטמבר, עוד חודש, כ-140,000 תלמידים לא יוכלו ללמוד מרחוק?
יוסף ג'בארין: אין להם מחשבים.
עופר רימון: המשפט הזה לא נכון.
יוסף ג'בארין: למה?
קריאה: התשובה היא לא כי יהיו הרבה יותר.
יוסף ג'בארין: אתה אומר שכרגע אין תקציבים ואין מחשבים.
יוסף ג'בארין: במה ילמדו מרחוק?
סעיד אלחרומי: מישהו אמר שהמספר יותר גדול.
יוסף ג'בארין: אני למד מהדברים שלך, אתה לא תודה ולא תכחיש, שלפחות 140,0000 תלמידים ב-1 בספטמבר לא יכולים ללמוד מרחוק.
יוסף ג'בארין: אני לא יודע איך הם ילמדו מרחוק בהיעדר אמצעי קצה.
יוסף ג'בארין: אמרת שאין אמצעי קצה.
עופר רימון: אתה לא נותן לי להתייחס.
יוסף ג'בארין: יש כאן הרבה דוברים ויש גם הרבה אנשים ב-זום, לרבות מהאוצר ומהתוכנית של משרד ראש הממשלה שחשוב לנו לשמוע אותם.
יוסף ג'בארין: אני מבקש למקד את הדברים ולא לחזור על דברים שנאמרו.
סעיד אלחרומי: תראה, עופר, אני רוצה שתבין את הכעס.
סעיד אלחרומי: זה לא אישי נגדך אלא זה בגלל המצוקה ובגלל הפניות היום יומיות.
סעיד אלחרומי: אני מניח שאתה עושה את עבודתך ובא בגישה לעזור ואני מקווה שאנחנו נמצא פתרון.
סעיד אלחרומי: זה לא אישי.
עופר רימון: הפתרון נמצא.
עופר רימון: אנחנו צריכים לשלב ידיים לא לריב בינינו.
עופר רימון: לפעול ביחד.
עופר רימון: אנחנו במשרד החינוך רוצים את זה לא פחות מכם.
סעיד אלחרומי: ברור.
סעיד אלחרומי: אני אומר לך משהו.
סעיד אלחרומי: לפני חודשיים אנחנו בכנסת אישרנו תוכנית, באמצע חודש אפריל, תוכנית של 80 ומשהו מיליארד שקלים.
וליד טאהא: בקולות שלנו.
סעיד אלחרומי: כן.
סעיד אלחרומי: בשלושה קולות שלנו.
סעיד אלחרומי: לטיפול בנושא הקורונה.
סעיד אלחרומי: אחר כך, לפני חודש ומשהו אישרנו עוד תוכנית של 25 מיליארד שקלים.
סעיד אלחרומי: רק אתמול אושרה גם תוכנית עם שישה מיליארד שקלים.
סעיד אלחרומי: אני נוקב במספרים האלה כי דובר על 50 מיליון למחשבים, לאמצעי קצה, לילדים שלא יכולים עכשיו פיזית ללמוד מרחוק.
סעיד אלחרומי: הם לא למדו מרחוק.
סעיד אלחרומי: מאמצע מארס ילדי הכפרים הלא מוכרים בנגב לא למדו.
סעיד אלחרומי: הם הפסידו חצי שנת לימודים.
סעיד אלחרומי: כשאנחנו מגדילים את הסכום, מה-50 מיליארד לא זכינו לקבל מחשבים.
סעיד אלחרומי: אנחנו כבר חודשיים מחכים.
סעיד אלחרומי: 140,000, כשמגדילים את המספר ומדברים על 350 מיליון שקלים, אני מבטיח לך שאתה לא תקבל ב-1 בספטמבר.
סעיד אלחרומי: לכן החכמה היא לקחת את הילדים בכפרים הלא מוכרים, שאין להם חשמל, אין להם אינטרנט, אין להם כלום, לקחת את הקבוצה הזאת כמספר אחד ולהתחיל בחודש הקרוב להזרים ולספק את המחשבים.
סעיד אלחרומי: איך מספקים את המחשבים האלה?
סעיד אלחרומי: יש לנו שתי אופציות ואני מניח שהאופציה האופטימלית היא שאנחנו עושים את זה בתיאום בין שני הגופים האלה.
סעיד אלחרומי: יש את מוסד הלימודים שזה מנהל בית הספר והצוות הפדגוגי, אבל יש גם מחלקת רווחה.
סעיד אלחרומי: אם אנחנו רוצים לתת לחלק מהילדים, אז הגוף המוסמך הוא האנשים שמכירים את המשפחות, זאת העובדת הסוציאלית שמלווה את המשפחה.
סעיד אלחרומי: הרשימות ואיך מכינים את הרשימות צריך להיות בין שני הגופים האלה, גם הנהלת בית הספר אבל גם מחלקת הרווחה הרלוונטית.
יוסף ג'בארין: נשמע את נציגת משרד ראש הממשלה.
יוסף ג'בארין: את אתנו מתחילת הדיון?
בת חן אילות: כן.
יוסף ג'בארין: אני חושב שתמונת המצב שאנחנו רואים היא מאוד קשה ומאוד מדאיגה במיוחד בהיעדר פתרונות לפתיחת שנת הלימודים.
יוסף ג'בארין: בהתחלה דובר על תקציב בתוך משרד החינוך, של אותם 50 מיליון שקלים, אחר כך הבנו שזה עובר אליכם אבל גם אצלכם כנראה זה לא כל כך מתקדם.
בת חן אילות: לא.
בת חן אילות: אני אציג את הנתונים כפי שהם.
בת חן אילות: קודם כל, מחשב לכל ילד הוא פרויקט ותיק, הוא לא נולד בקורונה והוא לא בא לפתור את הקושי של משבר הקורונה בה תלמידי ישראל יצאו ללמידה דיגיטלית.
בת חן אילות: פרויקט מחשב לכל ילד הוא פרויקט חברתי שרוצה לצמצם פערים חברתיים ובעצם מחלק ערכות מחשב לתלמידים בפריפריה החברתית והגיאוגרפית.
בת חן אילות: בימים הקרובים אנחנו מציינים את המחשב ה-100,000 שחולק במסגרת הפרויקט.
בת חן אילות: אנחנו פועלים ברשויות מאשכולות אחד עד חמש בכ-90 אחוזים מהפעילות של הפרויקט.
בת חן אילות: התקציב שאנחנו מדברים עליו, התוספת של ה-50 מיליון שקלים, כפי שאמרתי למריה, בשלב הזה אושרו לנו 27 מיליון שקלים נוספים כאשר השנה אושרו לנו 13.5 מיליון שקלים.
בת חן אילות: זאת אומרת, היקף התקציב עומד על 20 מיליון שקלים.
בת חן אילות: אני אציין שבפרויקט הזה אנחנו עובדים בשיתוף עמותה.
בת חן אילות: מה שמגדיל את תקציב הממשלה פי שתיים.
בת חן אילות: זאת אומרת, כשהממשלה שמה 20, העמותה בעזרת תורמים חשובים ויקרים שמים 20 מיליון נוספים, מה שאומר שהתקציב מכפיל את עצמו ואף יותר.
בת חן אילות: אנחנו נחלק קרוב ל-12,000 ערכות מחשב עוד בשנת 2020 כשהפעילות כרגע היא בעיצומה, כבר חולקו למעלה מ-7,000 ערכות ואנחנו נחלק את היתר בחודשים הקרובים וניתן כמובן כמה שיותר לפני פתיחת שנת הלימודים.
יוסף ג'בארין: בת חן, יש דרישה של חברי הכנסת וגם של הוועדה לקבל בכתב, אם אפשר את הפילוח של חלוקת אותם 100,000 פר ישוב ואם אפשר גם לפי ערבים, יהודים, חרדים.
יוסף ג'בארין: אנחנו נשמח לקבל זאת.
בת חן אילות: אתה מדבר על הנתונים של שנים עברו.
יוסף ג'בארין: בדיוק.
יוסף ג'בארין: עד עכשיו.
בת חן אילות: מפילוח מאוד כללי אני יכולה לומר שכ-30 אחוזים מהמחשבים שחולקו חולקו במגזר הערבי, הדרוזי והבדואי.
בת חן אילות: אנחנו עובדים בצורה מאוד מאוד עוצמתית ומשמעותית במגזרים האלה, כמו גם במשפחות מעוטות יכולת מהמגזר היהודי.
בת חן אילות: גם קצת החרדי אבל כמובן שהאוכלוסייה הזאת מורכבת יותר.
אוסאמה סעדי: בכמה שנים חילקתם 100,000?
אוסאמה סעדי: על פני כמה שנים זה התפרס?
בת חן אילות: החלטת הממשלה להקמת הפרויקט הייתה ב-1996.
בת חן אילות: אפשר לומר שלאורך כל השנים הפרויקט פעל והתקציבים השתנו משנה לשנה.
בת חן אילות: היו גם כמה שנים שהפרויקט לא עבד רצוף ולכן אני נוטה לומר שכמות ערכות מחשב ממוצעת בשנה הייתה 6,000.
בת חן אילות: בשנת 2019 הצלחנו להגדיל את התקציב מצד משרד ראש הממשלה ולכן הצלחנו לחלק למעלה מ-8,000 ערכות.
אוסאמה סעדי: אדוני היושב ראש, זה אומר שכ-5,000, 4,000 בשנה.
אוסאמה סעדי: 100,000 ל-20 שנים.
אוסאמה סעדי: זה 5,000.
ראג'י מנסור: יש תנאי.
ראג'י מנסור: אם יש מחשב בבית, הם לא נותנים לילד השני.
אוסאמה סעדי: לכן אני אומר שזאת לא התוכנית.
יוסף ג'בארין: בת חן, אני מבין שמשרד החינוך פנה אליכם אגב הקושי של היעדר אמצעי קצה עכשיו כשיש לימודים מרחוב.
יוסף ג'בארין: התוכנית שלכם הייתה עוד לפני כן.
יוסף ג'בארין: האם אתם מודעים לכך שאנחנו מדברים על לפחות על כ-150,000-140,000 תלמידים שאין להם אמצעי קצה?
בת חן אילות: קודם כל, הנתונים האלה לא חדשים לנו.
בת חן אילות: מנכ"לית מחשב לכל ילד שנמצאת כאן אתנו בשיחה, גברת אורלי תמיר, מציגה מדי שנה את הנתונים האלה.
בת חן אילות: אני שוב מדגישה ואומרת שאנחנו לא משרד החינוך, אנחנו משרד ראש הממשלה.
בת חן אילות: פרויקט מחשב לכל ילד הוא פרויקט חברתי שהתחיל לפני המון שנים.
בת חן אילות: אנחנו לא באנו לפתור את הפער הדיגיטלי בעקבות משבר הקורונה אלא להמשיך את עבודתנו הנאמנה בצמצום הפערים הדיגיטליים בקרב תלמידי ישראל.
בת חן אילות: אנחנו נעשה כל שביכולתנו לחלק כמה שיותר ערכות מחשב.
בת חן אילות: מנכ"לית העמותה יכולה גם היא לומר כמה דברים בדבר הרשויות וקצב הדברים והפעילות בימים האלה.
יוסף ג'בארין: אני מבין שהתוספת התקציבית שנועדה כדי לספק אמצעי קצה לתלמידים שאין להם בתקופת משבר הקורונה, בסך הכול מדברת על עוד כ-12 עד 15 אלף מחשבים, שזה כפי שאת יודעת פחותמ-10 אחוזים מהצורך בשטח.
בת חן אילות: רגע.
בת חן אילות: אני אדייק.
בת חן אילות: הכמות הזו תחולק בשנת 2020 אבל התקציב הנוסף שהוא על סך 20 מיליון שקלים נוספים מצד הממשלה, וכמו שמרתי זה מוכפל עם המצ'ינג של העמותה, אנחנו נחלק קרוב ל-12 או 13,000 נוספים בשנתך 2021.
יוסף ג'בארין: אפשר לומר שמחשב לכל ילד זה לא ממש מחשב לכל ילד.
יוסף ג'בארין: הסיסמה לא כל כך מתבטאת בשטח.
בת חן אילות: אתה יכול להגיד את זה.
בת חן אילות: זאת הצגה של דברים.
בת חן אילות: אני חושבת שהעשייה החברתית בעזרת התורמים והפרויקט הזה הוא פרויקט שאין לזלזל בחשיבותו ולא בכוחות ובמשמעות שהוא מביא לרשויות ולילדים, גם אם מדובר ב-6,000 עד 8,000 תלמידים בשנה.
יוסף ג'בארין: שאלה לגבי המצ'ינג.
יוסף ג'בארין: אנחנו מבינים שהפרויקט הזה נסמך על מצ'ינג של הרשות המקומית והרשות המקומית שאין לה, היא לא יכולה להיות חלק מהפרויקט.
יוסף ג'בארין: כמה מצ'ינג?
בת חן אילות: קודם כל, לא מדובר על מצ'ינג.
בת חן אילות: מצ'ינג בהגדרתו הוא סכום זהה למה שצד אחד שם.
בת חן אילות: 40 אחוזים מהפרויקט ממומנים על ידי משרד ראש הממשלה, 40 אחוזים נוספים ממומנים על ידי העמותה בעזרת תורמים ובין 16 ל-20 חוזים – מדי שנה זה משתנה, לפעמים הממשלה והעמותה שמים יותר מ-40 אחוזים – מתחלקים בין הרשויות לבין דמי רצינות, נקרא לזה כך, של המשפחות שמשתתפות בפרויקט אבל את הנתונים המדויקים אפשר לקבל מאורלי מנכ"לית הפרויקט.
יוסף ג'בארין: היו מקרים שרשות מקומית לא קיבלה מחשבים כי חסרה לה ההשתתפות העצמית שלה?
בת חן אילות: כמו שאני יודעת, אורלי מנכ"לית העמותה מצליחה להסדיר באמצעות תקציבי מפעל הפיס לגבי רשויות שיש להן קושי בהשתתפות.
בת חן אילות: היא מצליחה לקדם תרומה ממפעל הפיס לצורך כספי השתתפות הרשות.
בת חן אילות: זאת כמובן בחירה של רשות.
בת חן אילות: אין כאן ספק שיש כאן גם אלמנט שחשוב להגיד.
בת חן אילות: אני יודעת שמדי שנה קרוב ל-230 רשויות משתתפים בפרויקט, כך שבאמת מעטות הרשויות שאינן בפרויקט שלנו.
יוסף ג'בארין: לסבר את האוזן.
יוסף ג'בארין: שמעתי אותך אומרת שצמצום פערים והתגברות על הקושי הקיים כיום, זאת לא המשימה העיקרית שלכם.
יוסף ג'בארין: אני אומר לך נתונים שקיבלתי למשל מעיריית אום אל פאחם.
יוסף ג'בארין: כיום מדברים על כ-5,000 תלמידים שרשומים אצלם ואין להם אמצעי קצה ולכן הם לא יכולים ללמוד.
יוסף ג'בארין: הם קיבלו במסגרת התוכנית בעקבות הקורונה, 90 מחשבים.
בת חן אילות: באמצעות איזו תוכנית?
בת חן אילות: באמצעות מחשב לכל ילד?
יוסף ג'בארין: אני מניח מחשב לכל ילד.
יוסף ג'בארין: לא הייתה הקצאה אחרת.
בת חן אילות: אני אשמח שהנתונים האלה ייבדקו על ידי מנכ"לית העמותה.
בת חן אילות: אני לא מכירה את הנתונים ספציפית אבל אני לא רוצה לומר נכון או לא נכון.
בת חן אילות: אני גם לא בטוחה שזה חולק על ידי מחשב לכל ילד.
יוסף ג'בארין: את מודעת להקצאה אחרת שהייתה בתקופת הקורונה?
בת חן אילות: נמצאת אתנו המנכ"לית והיא מחזיקה בנתונים.
יוסף ג'בארין: המנכ"לית, את רוצה להוסיף משהו בנושא?
אורלי תמיר: אני כאן.
יוסף ג'בארין: יש לך מה להוסיף?
אורלי תמיר: מעצם השאלה שלך, אם אנחנו מדברים על תקציב של 15,000 ורק באום אל פאחם יש 5,000, אז ברור שהפרויקט הזה לא יכול לתת לכל הילדים שהרשות רוצה.
אורלי תמיר: אבל אני יכולה להגיד לך שהמכסה של אום אל פאחם היא יותר גבוהה מ-90.
אורלי תמיר: זה נכון ש-90 כבר חולקו השנה, הם ביקשו, אם אני זוכרת נכון, עוד 90 ויש להם אופציה לבקש יותר אם הם ירצו.
אורלי תמיר: הם קיבלו מאתנו פנייה מסודרת.
אורלי תמיר: נדמה לי שהמכסה שלהם היא 240 כפול 2 – 480.
אורלי תמיר: אבל כמו שאתה אומר, מתבקשת השתתפות של הרשות.
אורלי תמיר: זה מודל מקובל וידוע.
אורלי תמיר: הסכום שאנחנו מבקשים הוא סכום סביר.
אורלי תמיר: הרשויות יודעות לעמוד בו גם באמצעות התקציבים שלהן וגם באמצעות מענקי מפעל הפיס.
אורלי תמיר: אני יכולה לומר לך יותר מזה.
אורלי תמיר: רשות שמאוד מתקשה ולא מצליחה למצוא, לא באמצעות מענקי מפעל הפיס ולא באמצעים העצמיים שלה, אנחנו במחשב לכל ילד, ויותר מפעם אחת, עשינו מאמץ גדול וגייסנו עבורן תרומה והגענו לרשות גם ללא השתתפות הרשות או עם השתתפות עוד יותר מסובסדת ונמוכה.
אורלי תמיר: כמו שאמרה בת חן, הרעיון הוא רעיון חברתי.
אורלי תמיר: זה נכון שהתקציב לא מדבר על 140,000 בשנה אבל כשאתה פועל באופן אינטנסיבי ועקבי כל שנה בכל הרשויות, עוד 100 משפחות, עוד 150 משפחות, אנחנו עושים שירות גם למשפחות, לכל הילדים, לאחים, להורים.
אורלי תמיר: באום אל פאחם אני באופן אישי השתתפתי בטקס סיום הדרכות שהיו בו 32 אימהות, אבא אחד ושלוש סבתות וכולם השתתפו בקורס וקיבלו מאתנו תעודה בסיום ההדרכה.
אורלי תמיר: הפרויקט הזה הוא פרויקט חברתי שנמשך שנים.
אורלי תמיר: אנחנו נרתמנו כולנו למאמץ הלאומי אבל אי אפשר לצפות מתקציב שמבוסס על פעילות בסדר גודל של 6,000, 7,000 משפחות בשנה, לךהגיע ל-140,000 בשנה.
אורלי תמיר: אני רוצה לומר לך שהמודל של מצ'ינג שאתם מדברים עליו, מלבד זה שאני חושבת שהוא מודל נהדר, שהוא משתף את כולם ומאפשר לנו, כל אחד לתת מעט וביחד לעשות הרבה, אני חושבת שבמודל הזה גם עובדים במשרד החינוך.
אורלי תמיר: ראשי הרשויות מכירים את המודל הזה גם בפעילויות מול משרד החינוך.
יוסף ג'בארין: אנחנו מכירים את המודל אלא שאני לא בטוח שהרשויות רואות בזה מודל מוצלח.
יוסף ג'בארין: סקר שאני מכיר דיבר על כך שיותר מ-70 אחוזים מראשי הרשויות המקומיות, הייתה להם ביקורת קשה על המודל הזה בשירותי רווחה ובשירותי החינוך כי זה מקשה עליהן מבחינת ההשתתפות העצמית.
יוסף ג'בארין: אנחנו גם מדברים על רשויות שהן ממילא במצב סוציו אקונומי.
יוסף ג'בארין: בכל מקרה, לפי מה שאני שומע הפתרון לא אצלכם.
יוסף ג'בארין: אמרתי שזה לא בדיוק מחשב לכל ילד כי אנחנו מדברים על לפחות 150,000-140,000 תלמידים שכיום אין להם אמצעי קצה ואז הם לא יכולים ללמוד מרחוק.
יוסף ג'בארין: חברת הכנסת סאלח, רוצה לדבר עכשיו.
סונדוס סאלח: כן.
סונדוס סאלח: הדברים ששמענו כאן הם מאוד מדאיגים.
סונדוס סאלח: הם מראים שיש החלטה ממוסדת לפגוע בתלמיד העני בכלל ובתלמיד הערבי בפרט.
סונדוס סאלח: זה אומר שכל תלמיד שנמצא בנגב לא יקבל את הזכות לחינוך שווה לכולם.
סונדוס סאלח: זה לא יהיה מנת חלקו.
סונדוס סאלח: זה נופל פעם נוספת בבירוקרטיה והתלמידים נופלים בין הכיסאות ושוב קושרים את זה, גם אם זה באחוז קטן, למצ'ינג בתוך המועצות המקומיות שהן סובלות מהסוגיה הזו בכל כך הרבה מובנים.
סונדוס סאלח: מוכח שהסיסמה מחשב לכל ילד נשארת כסיסמה והיא מאוד מנותקת מהמציאות כאשר במקום לתגבר ולתקצב עכשיו את המחשוב הזה ולדאוג שכל התלמידים יהיו עם אמצעים טכנולוגיים שווים לכולם.
סונדוס סאלח: אנחנו חודש לפני פתיחת שנת הלימודים וזה נתון מדאיג מאוד.
סונדוס סאלח: זה אומר שיש החלטה להשאיר את התלמיד הערבי בפער, לשמר את הפער ואף להגדיל אותו.
סונדוס סאלח: עלינו להתנגד בהצבעה התקציבית ולדאוג לעגן את זה בתוך התקציב שאנחנו אמורים כולנו להצביע עליו.
יוסף ג'בארין: אנחנו כמובן חייבים לשמוע את תגובת משרד החינוך לרבות תגובתו על הדברים שנשמעו חברי הכנסת.
יוסף ג'בארין: נמצא אתנו מוחמד חלאילה נציג משרד האוצר?
מוחמד חלאילה: כן אדוני.
מוחמד חלאילה: שמעתי את כל הדברים.
מוחמד חלאילה: אני מוכרח לומר שבהמשך למה שהציג דוקטור עופר רימון, אני לא מבין אם אנחנו עדיין מדברים על אותה בעיה.
מוחמד חלאילה: בימים אלה אנחנו מגבשים ביחד עם משרד החינוך, ויש הסכמות מאוד משמעותיות לגבי תקציבים לתקצוב ותקשוב בתי ספר ולקניית מחשבים לתלמידים חסרי אמצעים.
מוחמד חלאילה: כמו שדוקטור עופר הציג אנחנו מדברים על סדר גודל של 140,000 מחשבים שהמשרדים אמורים לתקצב בצורה של ספריית השאלה שתהיה בתוך בית הספר.
מוחמד חלאילה: בנוסף לזה יועדו תקציבים בסדר גודל של חצי מיליארד שקלים לקשוב בתי הספר והתאמתם ללמידה מרחוק.
מוחמד חלאילה: הפתרונות האלו מתגבשים ממש בימים אלה ואנחנו מתכוונים בימים הקרובים להעלות את זה לאישור הממשלה.
יוסף ג'בארין: אמרת דברים מאוד חשובים וסוף סוף אולי יש בשורות טובות.
יוסף ג'בארין: לגבי החצי מיליארד, זה לנושא התקשוב אבל יש בנפרד תקציב לרכישת אמצעי קצה?
יוסף ג'בארין: מהו התקציב?
מוחמד חלאילה: כמו שדוקטור עופר רימון הציג, אנחנו מדברים על סדר גודל של 140,000 מחשבים שייועדו לתלמידים בספריות השאלה בבתי הספר.
מוחמד חלאילה: הגורמים שיקצו את המחשבים יהיו מנהלי בתי ספר וצוותי ההוראה כי הם האנשים שמכירים הכי טוב התלמידים ואת המצב הסוציו אקונומי שלהם או את המצב בבית.
מוחמד חלאילה: התקציב עומד על סדר גודל של 400 מיליון שקלים שייועדו לנושא הזה וגם לעמדות טעינה למחשבים בתוך בתי הספר.
יוסף ג'בארין: חשוב ביותר.
יוסף ג'בארין: אתה מלווה את הדיון והדאגה העיקרית שלנו כרגע היא שעם פתיחת שנת הלימודים ב-1 בספטמבר, אנחנו מדברים על אותם 140,000 שלא למדו מאז חודש מארס.
יוסף ג'בארין: אגב, המספרים הם המינימום.
יוסף ג'בארין: לפחות 140,000, 150,000 שלא למדו מאז מארס.
יוסף ג'בארין: מרבית התלמידים הללו הם תלמידים מהחברה הערבית וממה שאני שומע עד כה, כנראה שגם ב-1 בספטמבר הם לא יוכלו ללמוד בהנחה שכרגע כנראה זה יהיה המצב, שיימשכו הלימודים מרחוק, או שהם ילמדו באופן חלקי מאוד.
יוסף ג'בארין: האם יש למשרדה אוצר תשובה לפתיחת שנת הלימודים?
יוסף ג'בארין: אני אומר את זה כי אני יודע שאחרי שתהיה החלטת ממשלה ויצאו מכרזים לקניית המחשבים והעברתם לילדים, זה לוקח זמן.
יוסף ג'בארין: אולי תבהיר את הנקודה הזאת מבחינת לוח הזמנים.
מוחמד חלאילה: אנחנו מבינים את הקושי שיש לעמוד בזמנים בתקופה הקרובה ועד פתיחת שנת הלימודים ולכן אנחנו באמת עובדים במלוא המרץ לאשר את התקציבים ולהוציא את הקולות קוראים בהקדם האפשרי.
מוחמד חלאילה: בימים הקרובים אנחנו מתכוונים לסיים את כל התהליך בין המשרדים ולצאת לשטח.
מוחמד חלאילה: אנחנו מקווים מאוד שהדבר לא ישפיע או לא יפגע בתלמידים חסרי אמצעים בפתיחת שנת הלימודים.
מוחמד חלאילה: הכול תלוי בהתקדמות העבודה בשטח.
מוחמד חלאילה: אנחנו עובדים על זה ולא מתעלמים מזה שיש לוחות זמנים מאוד מאוד צפופים.
מוחמד חלאילה: בהתאם גם העבודה שלנו עכשיו.
יוסף ג'בארין: קשה לך להעריך מבחינת לוח זמנים, מתי אתה חושב שהילד יוכל לקבל את המחשב?
מוחמד חלאילה: מבחינת לוחות זמנים, אני אשמח אם דוקטור עופר רימון יוכל להתייחס ולפרט.
מוחמד חלאילה: זה התחום שלו.
קריאה: הוא אמר שאין לו תקציב.
יוסף ג'בארין: נשמח להתייחסות דוקטור רימון.
יוסף ג'בארין: לפני כן נשמע עוד אנשים.
יוסף ג'בארין: תודה מוחמד.
יוסף ג'בארין: אני מקווה שאתה אתנו, אם יהיו עוד שאלות מהמשתתפים.
יוסף ג'בארין: נציגי ודת המעקב לענייני חינוך.
יוסף ג'בארין: אתם עשיתם עבודת שטח מעוד חשובה ורצינית מבחינת הצרכים.
יוסף ג'בארין: ראיתי שיצרתם קשר עם מנהלי מחלקות חינוך עוד במארס.
יוסף ג'בארין: מה התוצאות?
יוסף ג'בארין: מר עאטף מועדי, מנכ"ל ועדת המעקב לענייני חינוך.
עאטף מועדי: אני מברך את ידידי דוקטור יוסף ג'בארין על בחירתו ליושב ראש ועדה מאוד חשובה וגם על הדיון החשוב הזה שמנסה לתת מענה לבעיה מאוד קשה.
עאטף מועדי: אני חושב שמשבר הקורונה הציף את הפער הגדול, הדיגיטלי הגדול והאדיר בין האוכלוסיות, בין אוכלוסיות התלמידים.
עאטף מועדי: בהתחלתה הדרך, כמו שציין דוקטור ג'בארין, במארס, מיפוי מהיר שעשינו ואחר כך גם משרד החינוך עשה מיפוי, הביא אותנו למקום שיותר מ-120,000 תלמידים ערבים נמצאים ללא אמצעי קצה, מחשב או כל אמצעי אחר, להיות שותף בכל התהליך של למידה מרחוק.
עאטף מועדי: 50 אחוזים מהתלמידים הערבים, כולל הנגב, שם הבעיה חמורה יותר, לא השתתפו בתהליך הזה.
עאטף מועדי: ניסינו בכל הדרכים האפשריות למצוא שיח ודיבור עם משרד החינוך בכל הדרכים ותמיד היו תשובות של נעשה ונטפל אבל שום דבר לא יצא מזה.
עאטף מועדי: סיפור ה-50 מיליון ידוע ובסוף זה התגלגל והחזירו למשרד ראש הממשלה, לפרויקט הטוב, הפרויקט הוא טוב אבל הוא לא יכול לתת מענה.
עאטף מועדי: התברר שאלה 27 מיליון שקלים לשנתיים, 13.5 מיליון שקלים, כך שהגאולה או הפתרון מובן שלא יבוא ממשרד ראש הממשלה ולא מהפרויקט החשוב והטוב הזה אלא צריך לקרוא לילד בשמו, הממשלה, משרד החינוך מאז מארס נכשלו בניהול משבר הקורונה ובמשבר החינוך בכלל ובחינוך הערי בפרט.
עאטף מועדי: אני חושב שהממצאים כבר אצל כולם.
עאטף מועדי: הוויכוח סביב הנתונים כבר מיותר וצריך לגבש ממש תוכנית רצינית ולתת משאבים לפתרון הבעיות.
עאטף מועדי: היה להם הרבה זמן לעשות את זה, מתחילת חודש מארס, ואנחנו היום בסוף יולי, חודש לפתיחת שנת הלימודים ולאף אחד אין תשובות, לאף אחד אין פתרונות, לאף אחד אין תקציב, לאף אחד אין מענה.
עאטף מועדי: אפילו חזרנו למה שהיה לפני שנות ה-2000 בפתרונות שאנחנו המצאנו כדי לתת מענה לתלמידים בנגב וחבר הכנסת אלחרומי יודע שתלמידים שהיו צריכים לעשות בגרויות, שכפלנו - עבדנו ביחד עם מנהלי מחלקות החינוך, עם הרשויות ובתי הספר – חומרים שהועברו לתלמידים כדי להתכונן למבחנים כי אין להם כל אמצעי להיות מחובר ללמידה מרחוק.
עאטף מועדי: אם כן, חברים, חזרנו לשנות השכפולים.
עאטף מועדי: אנחנו לא יכולים לסבול את המצב הקיים הזה.
עאטף מועדי: זה מצב בלתי נסבל וצריך לפעול.
עאטף מועדי: אני לא רואה ששנת הלימודים תיפתח כסדרה ב-1 בספטמבר.
עאטף מועדי: אני מתריע ואומר, ואנחנו נבדוק את כל הדברים, ואם אין מענה לדרישות הצודקות האלה, אנחנו גם נחשב ונכלכל את צעדינו.
יוסף ג'בארין: אני מבין שיכול להיות שוועדת המעקב תשקול שביתה כתוצאה מהמצב הנוכחי במערכת החינוך.
עאטף מועדי: יכול להיות שכן, כי במת מים הגיעו עד נפש ואי אפשר עוד לסחוב דברים.
עאטף מועדי: התלמידים הערבים הפסידו מאות אלפי שעות לימודים.
עאטף מועדי: לא הממשלה ולא משרד החינוך יפצו אותם על ההפסד שלהם.
עאטף מועדי: את ההפסד הזה אנחנו רואים בעיניים מולנו כבר בחודש הבא.
יוסף ג'בארין: חבר הנהלת ועדת המעקב לענייני חינוך, מר ראג'י מנסור.
ראג'י מנסור: אני רוצה להוסיף על דבריו של עאטף מועדי.
ראג'י מנסור: הוא שלח לכם את הנתונים לגבי 50 ישובים והנתונים מדאיגים.
ראג'י מנסור: אני רוצה להבהיר נקודה.
ראג'י מנסור: זאת לא עוד כיתת לימוד שאפשר לחכות עוד שנה על מנת להשיג או קרוואן על מנת להשיג אותו או ריהוט או ציוד שצריך להחליף, זה כלי בסיסי.
עאטף מועדי: לא אנחנו קבענו.
עאטף מועדי: בלי אמצעי קצה, לא לומדים.
ראג'י מנסור: משרד החינוך קבע והוא אומר לנו שהתוכנית לשנה הבאה, לפחות 50 אחוזים למידה מרחוק.
יוסף ג'בארין: בינתיים זאת ההנחיה?
ראג'י מנסור: עד עכשיו זה באופן ראשוני הם הצהירו ושלחו ש-50 אחוזים שלושה ימים ושלושה ימים, ילדים יבואו, ילדים ילמדו מרחוק בבית ואז הם מתחלפים.
ראג'י מנסור: עדיין זה לא סופי.
ראג'י מנסור: אני מתפלא, מה זה 50 מיליון שקלים?
ראג'י מנסור: 50 מיליון שקלים, אם מכמתים במושגים - - -
יוסף ג'בארין: אין 50 מיליון שקלים.
יוסף ג'בארין: כל מה שיהיה, אלה אותם 20 מיליון במשרד ראש הממשלה.
ראג'י מנסור: אפילו עופף דיבר על 50 שהם אפס.
ראג'י מנסור: 50, זאת עלות של בנייה של שני בתי ספר עם 18 כיתות.
ראג'י מנסור: זה לא הרבה כסף.
ראג'י מנסור: משרד החינוך, יש לו תקציב של כמעט 60 מיליארד שקלים ויש לו עוד רזרבה של ארבעה-חמישה מיליארד שקלים.
ראג'י מנסור: הוא קבע את התוכנית, אז שיהיה עוד חצי מיליארד שקלים, כפי שאמר מר חלאילה, ואז אולי יפתור באופן ראשוני את העבר.
ראג'י מנסור: הדבר הקריטי הוא מתי.
ראג'י מנסור: צריך לקצר תהליכים על מנת שבאמת יגיעו.
ראג'י מנסור: אם זה לא ב-1 בספטמבר, ב-10 בספטמבר, כדי שהילדים ידעו ללמוד.
ראג'י מנסור: אי אפשר להפסיד עוד לימודים.
ראג'י מנסור: דבר חשוב מאוד בחינוך זה שאי אפשר אחר כך לפצות.
ראג'י מנסור: אם אתה לא למדת השנה, אז בשנה שנייה תעלה כיתה ותלמד משהו אחר.
ראג'י מנסור: מפספסים ומזיקים לתלמידים.
ראג'י מנסור: אני מבקש מחברי הכנסת, מהוועדה לזכויות הילד שתקבלו את ההחלטה הסופית ותלחצו שהכסף כן יהיה זמין וגם לקצר תהליכים על מנת שזה יגיע לבתי הספר.
ראג'י מנסור: מה שאמרו שזה יהיה דרך המנהלים, זה דבר טוב, וספרייה שתהיה בבית הספר לתלמיד שישתמש ויחזיר, זה מצוין, אבל העיקר שיגיע לבית הספר.
ראג'י מנסור: אני רוצה לומר שוב שמחשב לכל ילד זה סיפור אחר.
ראג'י מנסור: אלה תנאים אחרים.
ראג'י מנסור: אם יש לך מחשב בבית, לא נותנים לך.
ראג'י מנסור: יש ועדה שמחליטה ועד שזה יזוז, זה ייקח חודשים.
ראג'י מנסור: זה עוזר אבל זה לא במקום הממשלה ואחריות הממשלה.
יוסף ג'בארין: דוקטור רימון, שמענו את משרד החינוך ואת משרד האוצר,
עופר רימון: אני מוטרד ואתה צריך לעזור לי.
עופר רימון: המסר שאומר שאם אין מחשבים, אין לימודים, הוא הרסני ואני אסביר לך במי אתה פוגע.
עופר רימון: אתה פוגע במנהלים במגזר הערבי, במורים במגזר הערבי, במדריכים שלנו ובתלמידים.
עופר רימון: ולמה?
עופר רימון: כי אנחנו תמיד אומרים שהחינוך בראש ובראשונה תלוי במורה.
יוסף ג'בארין: בוא נתמקד בסוגיה.
עופר רימון: אתה יכול לקיים למידה גם כשאין מחשבים.
יוסף ג'בארין: אתה ביקשת זכות דיבור ואני רוצה לתת לך.
יוסף ג'בארין: כך לא נוכל לשמוע אותך.
עופר רימון: זו גישה תבוסתנית להגיד שאם אין, לא לומדים.
עופר רימון: אתם מסבים נזק כל כך גדול.
עופר רימון: מוצאים פתרונות ואני אתן לך ארבע דוגמאות.
קריאה: אתה לא רוצה להקשיב.
קריאה: אף אחד לא שומע אותך.
עופר רימון: דוגמה ראשונה, אפשר ללמוד בבית עם ספרי הלימוד.
עופר רימון: דוגמה שנייה, אפשר לעשות ניסויים בבית.
עופר רימון: תכניס כוס מים לפריזר ותשאל מתי הנוזל משנה מצבי צבירה.
יוסף ג'בארין: כך אנחנו לא שומעים אותך.
עופר רימון: תעזרו חבר בחבר.
עופר רימון: תכניסו אחד את השני לבית.
עופר רימון: קוראים לזה תרבות הדדית.
יוסף ג'בארין: אל תטיף מוסר כאן.
עופר רימון: אנחנו יורים לעצמנו ברגל.
עופר רימון: אני מתחנן.
יוסף ג'בארין: אנחנו לא שומעים אותך.
יוסף ג'בארין: קודם כל, אל תטיף מוסר לא לוועדה הזו ולא לחברי הכנסת.
יוסף ג'בארין: אנחנו לא בשיעור פדגוגיה.
יוסף ג'בארין: אתה, במקום לבוא עם תשובות לאותם 140,000, אתה עכשיו רוצה ללמד אותנו מה העיקר בפדגוגיה?
יוסף ג'בארין: זה לא הנושא שלנו.