GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נירה ראובני: כפי שנתבקשנו, אני מביאה לדיון את הנתונים.
נירה ראובני: יש בידיכם את נתוני 2018.
נירה ראובני: אנחנו נתבקשנו להמציא נתונים עדכניים.
נירה ראובני: אני רוצה להציג נתונים שמתייחסים לשנים 2018, עד ה-4 באוגוסט 2020, נתונים שהוצגו בחלוקה לשתי קבוצות על פי גילי הילדים אפס עד שלוש ושלוש עד שש.
נירה ראובני: אני מדגישה שנתוני המשטרה לא מאפשרים להבחין בין תיקים בהם החשוד הוא בגיר שעובד במסגרת לבין תיקי שבהם החשוד הוא בגיר אבל אינו עובד במסגרת כמו למשל בן זוג של מטפלת.
נירה ראובני: מסגרת חינוכית כוללת גן ילדים, מועדונית, צהרון, מעון אחר כל מוסד חינוכי אחר.
נירה ראובני: אני אומר את הנתונים במהירות.
נירה ראובני: בלוח הראשון, סך הכול תיקים שנפתחו בגין עבירות אלימות כלפי ילדים במסגרות חינוכיות, סך הכול תיקים בגילי אפס עד שלוש, ב-2019 – 48 תיקים מתוכם 49 עבירות שיש בהן 70 חשודים בביצוע העבירות.
נירה ראובני: בשנת 2020 נפתחו שמונה תיקים בשמונה עבירות ושמונה חשודים.
נירה ראובני: גילי שלוש עד שש.
נירה ראובני: ב-2019 סך הכול תיקים שנפתחו בגין עבירות כלפיהם – 76 תיקים.
נירה ראובני: סך הכול 77 עבירות ו-92 חשודים בתיקים האלו.
נירה ראובני: הרבה פעמים מספרי החשודים והתיקים הם יותר מכיוון שבתיק אחד יש יותר מעבירה אחת כמו שיש יותר חשודים בתיק אחד.
נירה ראובני: בשנת 2020, בהתייחס לגיל שלוש עד שש, נפתחו 27 תיקים ב-27 עבירות ויש 31 מעורבים בתיקים האלו.
נירה ראובני: ביחס לתיקים שנפתחו בעבירות אלימות כלפי קטינים, בפילוח לפי סוג העבירה.
נירה ראובני: בגילי אפס עד שלוש, סך הכול תיקים שנפתחו בשנת 2019 – 48 תיקים, מתוכם שתיים בעבירות מין, 46 בעבירות נגד גוף ואחד נגד אדם שזה גרימת מוות ברשלנות.
נירה ראובני: בשנת 2020, כל שמונת התיקים שנפתחו, נפתחו בגין עבירות אלימות.
נירה ראובני: בגילי שלוש עד שש בשנת 2019, מתוך 77 התיקים, חמישה נפתחו בגין עבירות מין ו-72 עבירות נגד גוף.
נירה ראובני: בשנת 2020, כל 27 התיקים שנפתחו, נפתחו בגין עבירות נגד גוף.
נירה ראובני: אני עוברת לטבלה האחרונה שהיא סטטוס טיפול המשטרה.
נירה ראובני: בתיקים שנפתחו בגין עבירות האלימות, בגילי אפס עד שלוש.
נירה ראובני: בשנת 2019, תיק אחד נמצא בחקירה, 24 תיקים הועברו לתביעות בפרקליטות, 23 תיקים נסגרו, מתוכם 17 מחוסר ראיות, שלושה תיקים נסגרו מנסיבות שאינן מתאימות להמשך חקירה או העמדה לדין, תיק אחד מסיבה אחרת כמו אי איתור נלון או נאשם.
נירה ראובני: בחמישה תיקים הוגש כתב אישום.
נירה ראובני: אני מציינת לפי שנת הגשת כתב האישום.
נירה ראובני: גילי שלוש עד שש בהתייחס לסטטוס הטיפול במשטרה.
נירה ראובני: בשנת 2019 חמישה תיקים בחקירה, 29 תיקים הועברו לתביעות בפרקליטות, 41 תיקים נסגרו מתוכם 38 תיקים נסגרו מחוסר ראיות, שלושה תיקים נסגרו מנסיבות שאינן מתאימות להמשך חקירה או העמדה לדין, בשמונה תיקים הוגש כתב אישום, תיק אחד נדון בבית המשפט ויש החלטה שיפוטית.
נירה ראובני: השנה, שנת 2010, שמונה תיקים בחקירה, 13 הועברו לתביעה בפרקליטות, שישה תיקים נסגרו, מתוכם אחד בעילת חוסר ראיות, אחד נסגר מנסיבה שאינה מתאימה להמשך חקירה ובתשעה תיקים הוגשו כתבי אישום.
נירה ראובני: עד כאן הנתונים.
נירה ראובני: בגלל קוצר הזמן לא ניכנס למגמות.
יוסף ג'בארין: לגבי הנתונים, נשמח לקבל בכתב מיד לאחר הדיון כדי שנוכל ללמוד אותם לקראת הדיונים הבאים בנושא.
יוסף ג'בארין: תרצי לומר כמה מילים לגבי התקדמות החקירה במקרה האחרון ברמלה?
קארין אלהרר: הם לא יכולים.
נירה ראובני: לצערי לא.
נירה ראובני: אני לא אוכל לדבר על חקירה שמתנהלת.
יוסף ג'בארין: אבל החקירה מתקדמת.
נירה ראובני: היא מתקדמת בהחלט.
נירה ראובני: כן.
נירה ראובני: כמו שגם שנאמר בתקשורת, מה שניתן לפרסם בתקשורת.
נירה ראובני: אני יכולה לומר שבאמת ברמלה הצוות עובד ללא לאות.
נירה ראובני: עובדים סביב השעון ורואים את ההתקדמות כפי שגם ניתן לראות בתקשורת.
נירה ראובני: עובדים קשה ויעיל.
אופיר כץ: יש תיקים שמתחילים בנקודה מסוימת ומסתיימים אחרי שלוש שנים ויותר.
יוסף ג'בארין: אנחנו צריכים ללמוד את הנתונים הללו.
יוסף ג'בארין: אנחנו נשתף אתכם בנתונים ונראה לי שיכול להיות שיהיו לנו שאלות של מעקב.
יוסף ג'בארין: תודה נירה.
יוסף ג'בארין: כמובן נמשיך להיות בקשר.
קארין אלהרר: אדוני, מהדיון הזה אני למדה שיש מקום לבקש שהנושא הזה יהיה בהגדרה של מכת מדינה.
קארין אלהרר: אני מציעה שהוועדה תפנה לממלא מקום פרקליט המדינה ותבקש הבהרה או הצעה להכריז על הנושא כעל מכת מדינה.
קארין אלהרר: אני בטו7חה שיחד עם ההכרזה הזאת תבוא גם איזושהי ראקציה מצד משרד המשפטים, מחלקת ייעוץ וחקיקה, לחוקק או עבירה מיוחדת מאוד לעניין הזה או החמרה של ענישה כי אי אפשר להשאיר את הנושא הזה כך.
קארין אלהרר: לגבי פרומו לדיון הבא.
קארין אלהרר: אני דורשת שלדיון הבא יגיע בכיר במשרד העבודה והרווחה.
קארין אלהרר: אי אפשר להמשיך לזלזל באנשים.
קארין אלהרר: העובדה שאמיר מדינה לא הגיע לדיון הזה במידה והוא הוזמן, היא דבר שלא יעלה על הדעת.
קארין אלהרר: אני מבקשת שלדיון הבא המשרד יעביר לנו טיוטה של התקנות לדיון.
קארין אלהרר: צריך להתחיל לקיים את הדיונים וצריך להתחיל לפעול ליישום חוק המצלמות.
קארין אלהרר: אני רוצה להבין אם באמת יש רצון להשהות את יישום חוק המצלמות, אני רוצה הסבר לדבר הזה כי זה דבר שאי אפשר להסכים לו במיוחד כשאנחנו שומעים גם מהפרקליטות וגם מהמשטרה שלולא אותם סרטונים לא היו תיקים ולא היינו מוצאים את הדבר הזה.
יוסף ג'בארין: ראיות.
קארין אלהרר: אני אומרת שמספיק לנהל דיונים בהם כולנו מנגבים את הדמעות.
קארין אלהרר: בואו נחסוך את הדמעות האלה להורים ולילדים ולכולנו.
אופיר כץ: אני רוצה להצטרף לקריאה של קארין גם לגבי הדיון הבא וגם לגבי הפרקליטות.
אופיר כץ: אני חושב שאנחנו לא צריכים לפנות לא למשנה לפרקליט המדינה ולא למנכ"ל משרד אלא להזמין לכאן את שר העבודה והרווחה שהוא ייתן את התשובות והפנייה למכת מדינה, לשר המשפטים שהוא אחראי על אותם אנשים.
יוסף ג'בארין: הסמכות המשפטית היא בסוף לפרקליטות.
אופיר כץ: לא צריך לפנות לפרקליטות.
אופיר כץ: צריך לפנות לשר הממונה.
יוסף ג'בארין: חבריי, חברת הכנסת קארין אלהרר וחבר הכנסת אופי כץ, תודה רבה.
אופיר כץ: תודה לך אדוני היושב ראש.
קארין אלהרר: תודה אדוני.
יוסף ג'בארין: תודה על הדיון.
יוסף ג'בארין: אנחנו כמובן נלווה את כל הנושאים גם בדיון שיתקיים ביום שני.
יוסף ג'בארין: אני רוצה להודות להורים שהגיעו לכאן.
יוסף ג'בארין: כפי שאתם מתרשמים, אנחנו נמשיך ללוות את הנושא הזה וביום שני נרצה לעקוב אחרי התקדמות ויישום שני החוקים החשובים בתחום הזה.
יוסף ג'בארין: לגבי הנציגים שהיו אתנו בישיבה ב-זום ולא הספקנו לשמוע אותם, כמובן כל מה שיש לכם לומר, אנחנו נאפשר וניתן מספיק זמן ביום שני, גם כדי להגיב על העדכונים שנקבל ממשרדי הממשלה וספציפית לעניין הדיון הזה.
יוסף ג'בארין: הוועדה מבקשת מהגורמים האחראיים לבחון את ההצעות של חברי הכנסת להחמרת הענישה בנושאים שהועלו כאן.
יוסף ג'בארין: הוועדה תפנה, בין אם זה לפרקליטות ובין אם זה לשר המשפטי, בבקשה לבחון את הגדרת התופעה כמכת מדינה, מה שיכול לאפשר גם החמרת הענישה בתחום.
יוסף ג'בארין: לקראת הדיון ביום שני, הוועדה קוראת ליישום בדחיפות של חוק הפיקוח על מעונות היום וחוק המצלמות שהכנסת הזו והוועדה הזו חוקקה ב-2018 ונכנסו לתוקף ב-2019.
יוסף ג'בארין: את כל זה נצטרך לבחון לעומק.
יוסף ג'בארין: ביום שני הוועדה תבחן לעומק את היקף היישום של שני הללו.
יוסף ג'בארין: אנחנו כמובן נרצה שלא רק לעקוב אלא לוודא שאכן החוקים הללו מיושמים ונבקש גם לגבי העתק התקנות המאוד חשובות בהפעלת חוק הפיקוח, נבקש לקבל טיוטה עוד לפני הדיון שיתקיים ביום שני.
יוסף ג'בארין: יהיו לנו מסקנות יותר כלליות אחרי הדיון שנקיים ביום שני.
יוסף ג'בארין: בוקר טוב לכולם, גם לאורחים כאן בוועדה וגם השותפים לדיון בזום.
יוסף ג'בארין: אני פותח את הישיבה, היום 11 באוגוסט, בנושא שהייתי אומר שבאמת כואב מאוד, ילדים נפגעי עבירות מין ואלימות.
יוסף ג'בארין: אנחנו מקיימים את הדיון הזה גם בהקשר לחובת הדיווח שקיימת בחוק סיוע לקטינים נפגעי עבירות מין או אלימות מ-2008, לכן זה דיון שמתמקד בדיווח לפי החוק לוועדה לגבי סיכום שנת 2019.
יוסף ג'בארין: מתוך הדיווח הזה אנחנו נרחיב גם לסוגיה היותר כללית של מתן מענים ראשוניים לילדים נפגעי עבירות מין.
יוסף ג'בארין: בחקיקה מ-2008 בחוק הסיוע המדינה הכירה בקשיים המאוד ייחודיים שחווים ילדים נפגעי עבירות במהלך מעורבותם בהליכים פליליים והחוק בעצם עמד על הצורך להעניק לילדים אלה שירות ייחודי, שירות מותאם להם, שתכליתו, ולפי דעתי אולי זה העיקר, לאחד בין גורמי האכיפה והטיפול באמצעות מרכזי הגנה או מרכזי סיוע.
יוסף ג'בארין: עברתי על החומרים לקראת הדיון ואני אומר שלצערי, כפי שעוד נשמע עכשיו, המערכת החשובה הזו והשאיפה להגנה ראויה על ילדים נפגעי עבירות מין או אלימות, המערכת לא עובדת בצורה הטובה ביותר ומתגלה כאן פער משמעותי, לפחות לפי תמונת המצב שבטח נשמע עליה, פער בין ההצהרות של החוק, ההבטחות שלו, לבין היישום בשטח.
יוסף ג'בארין: אני רואה את זה בתקנים חסרים, הנגשה חסרה, במיוחד לאוכלוסיות ייחודיות, במחסור במרכזי הגנה, ואני חושב שהקריאה שלנו כבר עכשיו בוועדה הזו שלא יכול להיות שמענים לקטינים, לילדים ולילדות שנפגעו מעבירות מין ואלימות, לא יהיו המענים הטובים ביותר שאפשר לתת.
יוסף ג'בארין: זה אפשרי, המטרה שלנו בדיון הזה היא לקדם את המענים הללו ולהבטיח את התפקוד הראוי של מערכת ההגנה הזו.
יוסף ג'בארין: אני רוצה לפתוח בדיווח לפי החוק, דיווח של משרד העבודה והרווחה, של חוה לוי, העו"סית הראשית והממונה לפי החוק.
יוסף ג'בארין: דיווח שסוקר את תמונת המצב ממנו גם נוכל ללמוד על הדברים.
יוסף ג'בארין: חוה, בוקר טוב.
חוה לוי: בוקר טוב.
יוסף ג'בארין: אנחנו איתך בדיווח, שוב, לפי חוק סיוע לקטינים ובהמשך גם נרחיב את הדיון, אבל בינתיים נתמקד בדיווח שלך.
חוה לוי: נעים מאוד, זו פעם ראשונה שאנחנו בהרכב הזה של הוועדה ובאמת אני רוצה לפתוח ולהודות על ההזדמנות שנקרית מדי שנה לחשוף את פעולות מרכזי ההגנה ואת ההתקדמות מדי שנה תוך כדי זה שאנחנו גם כמובן שמים בכל פעם מחדש גם את המורכבויות שאנחנו מתמודדים איתן.
חוה לוי: במקום שבו תחת קורת גג אחת נמצאים אנשי מקצוע מתחומים שונים, שפות מקצועיות שונות, מודלים שונים לעבודה אז אנחנו באמת צריכים כל פעם מחדש לדייק את השפה המקצועית המשותפת באופן כזה שאנחנו יוצרים בסוף שפה מקצועית שהיא מתאימה לכל מי שעובד במרכז ההגנה.
חוה לוי: אני אגיד בכל זאת איזה שהיא מילת רקע על מרכזי ההגנה, פשוט כדי שהנתונים יהיו בתוך הקונטקסט הרחב יותר.
חוה לוי: מרכזי ההגנה נמצאים תחת קורת גג אחת, אנשי מקצוע מתחום החקירות והפלילי, כמו משטרה, חקירות ילדים, יש פרקליטות שמלווה את התהליך וגורמי טיפול כמו עובדים סוציאליים לחוק הנוער ורופא כמובן, שהוא הכתובת שגם מבצעת את הבדיקות הרפואיות, וכולם כצוות אחד אמורים לשים את הילד במרכז ולפתוח את חדרי המרכז באופן כזה שהילד יוכל לקבל מכל אחד מהחדרים ומאנשי המקצוע הנמצאים את השירות המתאים לו באותו זמן ולמשפחה המלווה אותו.
חוה לוי: ככל שאנחנו יכולים לתת לילד במקום אחד, בזמן אחד, את כל המענה ראינו שזה בסופו של דבר עוזר מאוד לילד בתהליכי שיקום.
חוה לוי: ההתמודדות עם הטראומה ומניעת התפתחות של טראומה משנית מאוד מסייעים לילד ובעצם השאיפה שלנו והחזון שמביא מרכז ההגנה הוא כזה שככל שנוכל להביא את רוב המקרים, אם לא את כולם, לתוך מרכזי ההגנה נוכל בסופו של דבר לתת את השירותים הטובים ביותר, כמובן בהתייחס לעובדה שיש אינטרסים נוספים וסוגיות בתחומים המקצועיים השונים שכולם חייבים להילקח בחשבון ונלקחים בחשבון.
חוה לוי: מודל העבודה במרכז נבנה שכל מקרה שמופנה למרכז נפתח בישיבה של כל הצוות על ההפניה וההערכה לגבי המענה הטיפולי, החקירתי, המקצועי הנכון ביותר, על מנת שגם ייתן את הסיוע הראשוני המתאים וגם נלווה את כל התהליך.
יוסף ג'בארין: אולי, חוה, רק פשוט ליישר קו, לגבי מרכזי הסיוע הקיימים והמיקום שלהם כיום, או במהלך 2019 ואם יש שינוי עד היום, לפני שאנחנו נכנסים לפירוט.
חוה לוי: בדיוק הקדמת בשנייה את מה שהתכוונתי לפתוח, אז תודה.
חוה לוי: בעצם בסיום שנת 2019 משרד הרווחה השלים את ההקמה של כל שמונת המרכזים שאנחנו מחויבים להם על פי חוק.
חוה לוי: יש את המרכז הראשון שנפתח בירושלים, בשנת 2003, עוד טרם החוק, היה את המרכז בשיבא שהוא היה המרכז השני, שנסגר לקראת סוף יולי, ותיכף אני אדבר על הדבר הזה, יש את המרכז בבאר שבע, בחיפה, בנצרת שהוא ייעודי לחברה הערבית, יש את המרכז בצפת, בנתניה, אשקלון, באר שבע.
חוה לוי: אני מקווה שאמרתי את כולם ולא פספסתי.
חוה לוי: לקראת סוף שנת 2019 המרכז היחידי שהיה בתוך מתחם בית חולים היה המרכז בשיבא.
חוה לוי: בית החולים שיבא, מעניינים פנימיים שלו, ביקש מאיתנו לסיים את השהייה שלנו במקום ובעצם יצאנו למהלך מאוד מאוד מזורז, דילגנו על הרבה מאוד סוגיות בירוקרטיות על מנת שנהיה מסוגלים כמה שיותר מהר לפתוח מרכז חלופי למרכז הזה ואנחנו היינו אמורים בסוף יוני, בתיאום עם בית חולים שיבא, שנוכל לעבור מדלת לדלת, לסיים את השהייה שלנו בשיבא ולפתוח מרכז חדש ברמת גן, מאוד בסמיכות לשיבא, רק ענייני קורונה יצרו עיכוב מאוד גדול ביכולת של קבוצות עבודה להיכנס ולהשלים שיפוץ של מקום שנבנה.
חוה לוי: המרכז נסגר לקראת סוף יולי, הוא אמור להיפתח ב-20 באוגוסט עם התחלת גיבוש הצוות ועבודת הצוות ולקהל ב-1 בספטמבר.
חוה לוי: בתקופה הזאת שהמרכז סגור משרד הרווחה מעמיד לרשותו של כל מרכז מימון של מוניות שנוכל לנייד משפחות שרוצות להגיע למרכז הגנה ואנחנו בינתיים מעבירים את המשפחות לנתניה.
חוה לוי: צוות נתניה תוגבר בעו"ס חוק נוער נוספת וככל שנדרש כוח אדם נוסף אז מגיעים לשם כרגע כתקופת הביניים.
חוה לוי: לצערנו הרב, התוכנית הייתה ממש לא להגיע למצב הביניים הזה, אבל כרגע אנחנו נותנים עוד מענה באמצעות המרכז בנתניה ואני ממש מקווה שבתוך עשרה ימים נהיה כבר במקום יותר טוב.
יוסף ג'בארין: אז הסגירה של המקום היא רק בגלל הקושי הפיזי של המקום?
יוסף ג'בארין: זו הסיבה?
חוה לוי: הסגירה של המקום היא מצרכים של בית חולים שיבא.
יוסף ג'בארין: ואז לוקח לכם יותר משנה, עכשיו כבר יותר משנה אחרי סגירת המרכז ועדיין לא - - -
חוה לוי: לא, המרכז נסגר ביולי.
יוסף ג'בארין: ביולי 19'?
חוה לוי: לא, מה פתאום?
חוה לוי: ביולי 20'.
יוסף ג'בארין: נסגר רק ביולי 20'?
חוה לוי: כן, כן, כן.
יוסף ג'בארין: ועד יולי 20' האנשים קיבלו טיפול בשיבא?
חוה לוי: המרכז המשיך לעבוד בשיבא, למרות הקורונה, למרות שהיו משפחות שפחדו להגיע לשיבא, המרכז היה בסמיכות לאיפה שטופלו חולי קורונה, היו דאגות בעניין הזה, אבל המרכז המשיך לעבוד.
חוה לוי: הוא לא נסגר, הוא נסגר עכשיו.
חוה לוי: מה שאמרתי, שבדצמבר 19' הודיעו לנו בבית החולים שיבא שהם סוגרים, ב-1 בדצמבר הם הודיעו לנו שהם מתכוונים לסגור והייתה התארגנות מאוד מהירה.
חוה לוי: התוכנית שלנו הייתה שתוך חצי שנה כבר המרכז החדש יעמוד על רגליו, לצערנו העיכוב בגלל הקורונה לא אפשר את הדבר הזה.
חוה לוי: הוא נסגר בסופו של דבר ב-19 ביולי ואנחנו אמורים לפתוח – בעצם אנחנו מדברים על בערך חודש ללא מרכז ובינתיים בחודש הזה אנחנו מפנים את המשפחות לנתניה.
יוסף ג'בארין: ואת אומרת שתוך שבוע, פחות או יותר, בשבוע הבא כבר - - -
חוה לוי: זאת הכוונה, כן.
חוה לוי: יש להניח שהימים הראשונים אנחנו נתחיל קודם בעבודת הצוות, בליישב כל אחד במקומו ותוך כדי אנחנו נתחיל להתארגן לקליטת המשפחות.
חוה לוי: הכוונה היא שתוך שבוע וחצי משפחות כבר יתחילו להגיע למרכז.
יוסף ג'בארין: כי אנחנו מדברים על מרכז שמשרת את אזור גוש דן, כך שמדובר באוכלוסייה מאוד - - -
חוה לוי: אני מסכימה איתך, אבל תראה, אני באמת חושבת, מי שמכיר את הבירוקרטיות וועדות המכרזים במשרדי הממשלה משרד הרווחה עשה בעניין הזה פעולה מאוד מאוד דחופה ומהירה.
חוה לוי: מבחינתנו כבר בפברואר, למרות שקיבלנו את ההודעה רק בדצמבר, אני מדגישה עוד פעם את הדבר הזה, אבל נעשתה פעולה מאוד מהירה על מנת שכבר בפברואר נוכל לתת את האישורים ולרוץ עם הדבר הזה, כולל תקופת התארגנות, כולל משא ומתן עם שיבא על מנת לדחות את מועד הסגירה ולא לעשות אותה באופן שהוא חד צדדי.
יוסף ג'בארין: אוקיי, אז בעצם מה שאת אומרת שתוך עשרה ימים אמור להיפתח מחדש ברמת גן, נכון?
חוה לוי: כן, כבר יש לנו חלק מהצוות שאמור להיכנס, כבר נבחרה מנהלת.
חוה לוי: אנחנו עושים את הכול בפעולות נורא מהירות כדי שאף יילד לא ייפגע.
חוה לוי: ואני אומרת עוד פעם, גם עכשיו, ממש היום בבוקר שאלו אותי לאן מפנים ואנחנו מפנים לנתניה ונתניה נערכו ותגברנו אותם.
יוסף ג'בארין: לגבי הצוותים בתוך המרכזים האלה, אנחנו מדברים פחות או יותר על אותו היקף של צוות מקצועי בכל מקום?
חוה לוי: ברור.
חוה לוי: אני רק רוצה עוד להוסיף, אדוני היושב ראש - - -
יוסף ג'בארין: רק אם תוכלי לפרט ממה מורכב הצוות?
חוה לוי: אני אפרט, אני רק רוצה להוסיף לסקירה שסקרתי שאמנם משרד הרווחה צריך היה להקים רק שמונה מרכזים, אבל הוא הוסיף עוד חלקיות מרכז לירושלים, לטובת החברה הערבית במזרח ירושלים, על מנת שגם ננגיש את זה תרבותית וגם נאפשר לאוכלוסייה שקודם לא הגיעה למרכז כן להגיע ואנחנו רואים את הנתונים של ירושלים בעניין הזה וזו הייתה החלטה מאוד משמעותית ונכונה ואנחנו מהבחינה הזאת מנסים לעשות הערכות מצב בכל כמה זמן ולראות מה הם הצרכים בעניין הזה ולתת להם מענה.
חוה לוי: כוח האדם שיש במרכז הגנה הוא חוקר ילדים, משרה וחצי של עובד סוציאלי לפי חוק הנוער, חוקר נוער ממשטרת ישראל, רופא בחצי משרה שמשרד הבריאות הוא המממן, ופרקליט מלווה.
חוה לוי: בנוסף משרד הרווחה בחלקם של המרכזים באמצעות המפעיל מעסיק מנהל, בשלושה מרכזים הוא המעסיק הישיר של המנהלים ויש גם אימהות בית, מזכירות, אנשי אחזקה, כל מה שהמרכז צריך, וחוץ מזה שיש סל תפעולי שמאפשר לנו להכניס למידה, הדרכות, הסעות, כמו שאמרתי, מזון אם ילדים מגיעים אחרי אירוע טראומטי ולא אכלו, מקלחות אם הם צריכים, כל מה שילד צריך על מנת שהוא ייצא מהמרכז לא באותו מצב כמו שהוא נכנס אליו.
יוסף ג'בארין: והצוות הזה הוא צוות קבוע שנמצא כל הזמן במרכז?
יוסף ג'בארין: אני הבנתי שיש קושי לגבי תקן ייעודי של חוקר ילדים שיימצא במרכז כל הזמן?
חוה לוי: אני מציעה שבעניין הזה, אם אתה רוצה לעצור ולהתעכב על הדבר הזה אז ניתן לירדנה יעקב, מנהלת השירות לחקירות ילדים במשרד הרווחה, שהיא בטח תרצה להתייחס לזה והיא נמצאת איתנו גם.
יוסף ג'בארין: אני מציע שתמשיכי ואחר כך נפנה לירדנה, אבל אני יכול להבין מהתשובה שלך שיש קושי מסוים.
חוה לוי: לא, אני חושבת שירדנה תיתן תשובות יותר מדויקות לעניין הזה.
חוה לוי: אני קראתי את הדברים שנכתבו ואני חושבת שצריך לשמוע מהגורם המקצועי הבכיר לעניין הזה את התשובה המדויקת שלו.
חוה לוי: עדיף שאנחנו נדבר את עצמנו מאשר שידברו עבורנו, בגלל זה ירדנה נמצאת יחד איתי כאן.
חוה לוי: אז ברשותך אני אמשיך בשלב הזה ואחר כך ניתן לירדנה להשלים בסוגיה הזאת.
חוה לוי: אני רוצה כן לציין שאנחנו מדי שנה עושים איסוף של הנתונים של היקף הפעילות של מרכזי ההגנה.
חוה לוי: גם בעניין הזה אנחנו עושים הערכות וככל שאנחנו צריכים לדייק את העבודה ולדייק את השירות שאנחנו נותנים ואת אוכלוסיות היעד למרכז ואת הכלים שאנחנו משתמשים בהם בתוך המרכז, אנחנו בכל פעם בוחנים מחדש את עצמנו ועושים התאמות בעניין הזה.
חוה לוי: חשוב לי להגיד שמרכזי ההגנה מנוהלים על ידי משרד הרווחה, אבל בעצם יש פורום של ועדת היגוי ארצית שיושבים בה נציגי כל משרדי הממשלה ששותפים בתוך מרכז ההגנה, חלקם נמצאים גם כאן, גם ממשרד הבריאות, גם מהפרקליטות, כמובן ממשרד הרווחה, מהמשטרה, ואנחנו ביחד עושים הערכות, בודקים מה הדברים שעובדים טוב, מה הם הדברים שאנחנו מבקשים לדייק ולתקן ועל בסיס הגיבוש של הדברים בוועדות ההיגוי אנחנו מתקדמים על מנת להשלים את הדברים, כולל כתיבת נהלים.
חוה לוי: יש לנו אוגדן של תפקידים שכתבנו ביחד, של כל בעלי התפקידים במרכזי ההגנה.
חוה לוי: אחרי שאמרתי מהו התפקיד, אז חשוב לי לציין שכל מי שעושה את תפקידו במרכז ההגנה עושה אותו קצת אחרת ממה שהוא עושה מחוץ למרכז ההגנה.
חוה לוי: השוטר, העובד הסוציאלי לחוק הנוער, חוקר הילדים, הרופא, כל אחד יודע את תפקידו ומומחה בתפקידו ובתחומו, אבל בפועל האופן שבו הוא מבצע את זה במרכז ההגנה לפעמים ייעשה תוך כדי התאמות למודל המיוחד הזה שאתה לא עובד לבד, אתה לא מקבל החלטות לבד, אתה עובד יחד עם צוות ובתוך הצוות הזה אתה צריך להיות לפעמים במקום שקצת משנה את אופן העבודה שלך.
חוה לוי: ישבנו ביחד כל בעלי התפקידים, כל אחד בתחומו וכולנו ביחד כדי לדייק את התפקיד ויצא אוגדן של התפקידים.
חוה לוי: אנחנו גם הגשנו את זה לוועדה, נדמה לי לפני שנתיים, בטח מזכירת הוועדה זוכרת ואם צריך נעביר את זה פעם נוספת.
חוה לוי: במקביל גם נכתבה הוראה של משרד הרווחה יחד עם השותפים שלנו, מן נוהל תפעולי של עבודת המרכז.
חוה לוי: הייתה בקשה שאנחנו נעשה בו תיקונים, אנחנו הפצנו אותו כטיוטה, לכן הוא לא פורסם בציבור, אבל הוא בעיקר מדגיש את האופן שבו צריכים לעבוד המרכזים ואנחנו העברנו אותו כטיוטה.
חוה לוי: אספנו הערות שניתנו לנו, אנחנו עכשיו עשינו תיקון נוסף לנוהל הזה וגם שינוי קצת בפורמט שלו סביב הצורך להיות יותר ברורים בעניין ואנחנו כרגע נמצאים בתהליך של עוד פעם הפצה שלו ואישור.
חוה לוי: מבחינת משרד הרווחה, לאור כל ההערות, אנחנו סיימנו את החלק שלנו ואנחנו מבקשים עוד פעם את התגובות של השותפים שלנו בעניין.
חוה לוי: נורא חשוב לי להגיד שגם כמשרד אנחנו רוצים להיות מודל של איך עובד המרכז כמשהו שעובד באופן שיתופי ולא באופן שאנחנו קובעים את הדברים לבד, גם כי אנחנו לא יכולים, וגם כי זה לא נכון, זה לא משהו שאפשר לעבוד בו לבד.
חוה לוי: אז גם את העניין הזה נורא חשוב לי להדגיש.
חוה לוי: סביב מה שאמרתי עכשיו אחת מהלמידות שלמדנו זה שיש משפחות שמאוד מתקשות להגיע למרכזים והמרכזים מלווים אותם לפעמים במשכי זמן מאוד ארוכים, בשיחות טלפון, בהתייעצות, בהתלבטות, חלק מהם בסוף התהליך הזה יגיעו למרכז ויעשו את כל התהליך במרכז, חלק מהם לצערי לא יגיע למרכז ואולי יגיע בעתיד.
חוה לוי: חלקם גם לא מזוהים אצלנו אז אנחנו לא יכולים לדעת אם הם בחרו בסופו של דבר להגיע או לא, אבל אנחנו למדנו שיותר נכון לנו להשקיע בתהליך הזה וגם אם אנחנו ניתן להם הדרכה מרחוק ונלווה אותם ונכיל אותם בשלב הזה אז אולי הם יידעו להתמודד יותר טוב בבית עד שמבחינתם תבשיל השעה והם יגיעו.
חוה לוי: אנחנו רואים עלייה מאוד גדולה בפניות למרכזים, עדיין אנחנו רואים שעיקר הפניות הן סביב הפגיעות המיניות.
חוה לוי: 80% מהפניות הן סביב הפגיעות המיניות.
חוה לוי: יכול להיות שזה גם חלק ממאפייני הפגיעה המינית שפחות ניגשים ומדברים עליה.
חוה לוי: יש משהו יותר באינטימיות שאתה מחפש את המקום שאתה יכול לדבר באופן יותר אינטימי על הנושא הזה.
חוה לוי: אז אנחנו רואים יותר פניות בנושא של הפגיעות המיניות.
חוה לוי: כמובן עדיין אנחנו רואים יותר בנות מבנים בנושא של הפגיעות המיניות.
חוה לוי: בנים יותר בנושא של הפגיעות הפיזיות.
חוה לוי: עדיין יותר פגיעות מחוץ למשפחה מאשר בתוך המשפחה.
חוה לוי: אנחנו רואים מהנתונים של 2019, ברמה מסוימת של שמחה, עד כמה שאפשר להגיד שמחה על התחום שבו אנחנו עוסקים, אבל אנחנו כמובן תמיד מעדיפים שאם כבר מישהו נפגע אז שהוא יגיע למרכז ההגנה, אז אנחנו רואים עלייה בפניות העצמיות של האנשים, אנחנו מאוד מברכים על הדבר הזה.
חוה לוי: אנחנו משקיעים בכל דרך שאנחנו יכולים על מנת שאנשים יגיעו, אז הייתה השנה פעולה מאוד משמעותית של קמפיין בחברה הערבית שהוביל המרכז בנצרת באמצעי המדיה השונים, בעיקר בפייסבוק, הרבה מאוד סרטונים שחלקם זכו לצפיות של מיליונים רבים בעניין הזה.
חוה לוי: אני לצערי עוד לא רואה עלייה בפניות שם, אבל אנחנו רואים עלייה בשיתופים, בעוקבים ובעיקר בצופים של הסרטונים האלה.
חוה לוי: אנחנו מנסים בכל דרך להגיע לאמצעי התקשורת הקלאסיים והמוכרים על מנת שנוכל, דרך אירועים שקרו.
חוה לוי: אנחנו למדנו שהרבה פעמים אירועים הם הגורם שגורם לאנשים להתעניין ולהגיע.
חוה לוי: וכמובן בחשיפה לאנשי מקצוע מהתחומים הרלוונטיים, הבריאות, החינוך, המשטרה, כל מי שיש לו יד ורגל בנושא של ילדים נפגעי אלימות מינית ופיזית.
חוה לוי: אנחנו עושים כמיטב יכולתנו לחשוף את מרכזי ההגנה.
חוה לוי: מדי חודש מארחים, כמובן לא בתקופת הקורונה, למרות שגם היו מרכזים שעשו את הדבר הזה בזום, כמו שעושים ישיבות בכנסת, אז גם למדנו לארח אנשים בזום לתוך המרכזים.
חוה לוי: הרבה מאוד עבודה נעשית בחשיפה של עבודת המרכזים.
יוסף ג'בארין: כשאת אומרת פונים באופן עצמי, לא הבנתי, זה ילדים או משפחה?
יוסף ג'בארין: מה הכוונה, שילדים מגיעים?
חוה לוי: גם וגם.
יוסף ג'בארין: כשאת אומרת שמרבית הפניות הן עדיין על עבירות בתוך המשפחה.
חוה לוי: לא, לא אמרתי את זה.
חוה לוי: אמרתי כמה דברים.
חוה לוי: אמרתי שאנחנו רואים עלייה בפניות העצמיות והפנייה העצמית זה גם של המשפחה, בעיקר הורים מודאגים, וגם של ילדים, בעיקר מעל גיל 14 שמתחילים לפנות בעצמם ולבקש ולהגיע למרכז.
חוה לוי: גם בעניין הזה אנחנו צריכים להיות כפופים להוראות חוק ומה מותר לנו ועם מי אנחנו מתנהלים, האם ילד יכול להגיע לבד, האם אנחנו צריכים ליידע אפוטרופוס.
חוה לוי: אלה סוגיות שאנחנו דנים בהן לא מעט בינינו.
חוה לוי: אבל אם נערה או נער מגיעים למרכז ומבקשים את שירותי המרכז אנחנו לא סוגרים את הדלת בפניו, להיפך, אנחנו מעודדים את הדבר הזה.
חוה לוי: כמובן גם משפחות, כי לא תמיד משפחות מגיעות, עדיין רוב ההפניות הן דרך הגורמים המקצועיים, בעיקר משטרה, רווחה וחינוך.
חוה לוי: חלק מהניסיון שלנו בקמפיינים שאנחנו עושים ובחשיפה בכל מקום שאנחנו רק יכולים של עבודת מרכזי ההגנה זה שתהיה פנייה עצמית.
חוה לוי: במרכז בבאר שבע הייתה תקופה שעשו ערב קפה ומאפה והזמינו הורים וילדים להגיע, בעיקר הורים, אבל אם זה בני נוער, להגיע ולשמוע על המרכז וקצת לענות על שאלות ודאגות של הורים.
חוה לוי: אנחנו מנסים להיות מאוד יצירתיים בדרך שלנו להגיע.
חוה לוי: אנחנו לא מצאנו דרך אחת שהיא תהיה הדרך המושלמת לדבר הזה ואנחנו משתמשים בכל האפשרויות הקיימות.
חוה לוי: בנוסף אמרתי שאמנם מגיעים בעיקר סביב פגיעות מיניות, עדיין מבחינת הנתונים אנחנו רואים יותר פנייה בהפניות למרכז הגנה בנושא של פגיעות מיניות מחוץ למשפחה ולא בתוך המשפחה.
יוסף ג'בארין: תרצי לשתף בשקף או שניים לגבי הנתונים?
יוסף ג'בארין: כי אנחנו קיבלנו את הפירוט שלהם, יכול להיות שתרצי להתייחס לנתונים העיקריים.
חוה לוי: אני יכולה להתייחס, אבל לא בשקף.
חוה לוי: הנתונים נשלחו אליכם בדוח ואני ראיתי שהדוח הופץ כחלק מחומרי הוועדה.
יוסף ג'בארין: כן, זה חומר שנמצא לקראת הדיון בוועדה, אבל אני אשמח אם תשתפי אותנו אולי בנתונים העיקריים.
חוה לוי: בסדר גמור.
חוה לוי: אז בשנת 2019 אנחנו ראינו שסך כל המקרים שהופנו למרכז זה כ-5,889, עדיין אנחנו רואים שהמרכזים בהיקף הפעילות הגדול הם המרכזים הוותיקים, ירושלים, באר שבע ושיבא.
חוה לוי: יש לנו עוד הרבה מאוד עבודה באזורים אחרים שאנחנו רוצים להרחיב, למשל כמו חיפה, שלהערכתנו לא הגיע למיצוי העבודה שלו.
חוה לוי: אנחנו רואים עלייה במספר ההתייעצויות למרכז.
חוה לוי: כ-44% מהפניות היו התייעצויות טלפוניות.
חוה לוי: בשנת 2019, כמו שאמרתי, סך הכול הפגיעות המיניות שהופנו למרכז זה היה 4,683, רובן בנות מתחת לגיל 14.
חוה לוי: אחד האתגרים שיש לנו, ואנחנו עובדים על זה יחד עם המשטרה, זה להפנות גם את אלה שמעל גיל 14 למרכזי ההגנה.
חוה לוי: אני יודעת שהמשטרה סימנה את זה בתוכנית העבודה שלה גם בשנת 2019 ובוודאי בשנת 2020, יכול להיות שהם ירצו להתייחס לדבר הזה.
חוה לוי: בנושא של הפגיעות הפיזיות אנחנו רואים יותר בנים מאשר בנות.
חוה לוי: סך הכול בנים היה 624, ובנות היה 422.
חוה לוי: זה גם כל פעם נושא שאנחנו מתדיינים לגביו, מה המשמעות של פחות פניות בנושא של הפגיעות הפיזיות.
חוה לוי: אנחנו כן ראינו שהמרכז בבאר שבע מוביל את הנושא הזה של הפגיעות הפיזיות וחלק מזה זה הפניות של החברה הבדואית שמעדיפה שמקרים מהסוג הזה בפגיעות של ילדים, בעיקר פגיעות שנעשות בתוך מסגרות חינוך ומסגרות בלתי פורמליות, יתבררו במקום שהוא ניטרלי כמו מרכז הגנה והם מפנים לשם.
חוה לוי: אנחנו ראינו שבנושא של הפגיעות בתוך המשפחה סך הכול הגיעו 1,442 בנושא של הפגיעות המיניות, ו-467 בפגיעות הפיזיות.
חוה לוי: פגיעות מחוץ למשפחה היה 3,164 פגיעות מיניות ו-595 פגיעות פיזיות.