GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יוסף ג'בארין: אם אפשר לקצר בדברים כדי שנוכל לשמוע גם אחרים.
תמי אומנסקי: אני אומר בקיצור.
תמי אומנסקי: נמצאת אתי כאן הילה סגל שהיא מנהלת אגף תוכניות סיוע ומניעה ואם תרצו, היא תוכל להרחיב יותר לעומק.
תמי אומנסקי: בגדול הרכיב השני הוא מנהיגות נוער.
תמי אומנסקי: 2,100 ילדים פועלים בנושא הזה בבתי הספר וכמו שנאמר, יש פורום של המטה הלאומי שגם פועל בתחום הזה.
תמי אומנסקי: יש לנו הכשרות לצוותי חינוך, כלים שפיתחנו לצוותי חינוך בנושא של התנהלות ברשת.
תמי אומנסקי: יש את הנושא של ההסברה שנעשית אל מול בתי הספר, כולל בשותפות עם 105.
תמי אומנסקי: יש לנו שלושה מועדים – שבוע גלישה בטוחה, תחילת שנה וסוף שנה, שם מתרחשת פעילות יותר אינטנסיבית – וכמובן טיפול באירועי פגיעה של 105 ושל אנשי המקצוע והצוותים החינוכיים.
יוסף ג'בארין: ההכשרות מתקיימות בעיקר אל מול צוותי המקצוע, יועצות חינוכיות, פסיכולוגים.
תמי אומנסקי: צוותי חינוך.
יוסף ג'בארין: לגבי חטיבת הביניים, בכל זאת יש בתי ספר שעד היום הם בלי יועצת או פסיכולוג.
יוסף ג'בארין: איך אתם מתמודדים עם זה?
יוסף ג'בארין: מי איש הקשר?
תמי אומנסקי: השאלה הזאת באה בדיוק בזמן כי אנחנו בדיוק באיזו חשיבה משותפת על אולי איזושהי יצירה של איזשהו משהו ספציפי יחד עם 105 לתוך חטיבות הביניים.
תמי אומנסקי: אנחנו עובדים בקשר מאוד מאוד הדוק עם מנהלת אגף על-יסודי שאחראית על חטיבות הביניים וכל החומרים שמפותחים במשרד החינוך וגם במטה הלאומי נשלחים.
הילה סגל: לשאלתו של יושב ראש הוועדה, אנחנו נאמר שאנחנו במאמץ ולדעתי אנחנו מתקדמים יפה מאוד לכך שלא יהיה היום בית ספר שלא פועלת בו יועצת חינוכית.
הילה סגל: בשנה האחרונה עשינו שם מהלך מאוד רציני, בעיקר בחברה הערבית.
הילה סגל: היושב ראש מכיר את התמונה מההצגה שהייתה לתוכנית שנעשית בחברה הערבית.
הילה סגל: כמו שתמי הזכירה, הכלים שאנחנו מפתחים מיועדים לצוותי החינוך.
הילה סגל: זאת אומרת, השבוע הלאומי לגלישה בטוחה מתקיים ויש לנו נתונים הכי גבוהים לעיסוק שנעשה בכל הכיתות בידי הצוותים החינוכיים.
הילה סגל: זה נכון שהיועצות החינוכיות מקבלות הכשרת חובה כחלק מרישיון הייעוץ, אבל כלל הצוותים עובדים בנושא, עושים אותו כחלק משיעור כישורי חיים ויש לנו מעל ל-85 אחוזים של פעילויות בכלל בתי הספר, גם בחברה הערבית, גם בחינוך הממלכתי-דתי וגם בממלכתי.
הילה סגל: זאת אומרת, זה אחד הנושאים שהעיסוק בהם הוא מאוד רחב ומקיף והשותפות כאן עם המטה הלאומי היא באמת מהווה ערך מוסף מאוד גדול.
יוסף ג'בארין: אני חייב לומר לך שאני תמיד מוטרד כשאני מודע לכך שעדיין בתי ספר בחטיבת הביניים הם בלי יועץ או יועצת חינוכית.
יוסף ג'בארין: זה מדאיג.
יוסף ג'בארין: אני חושב שהתפקיד הזה הוא כל כך אינטגרלי מחיי בתי הספר ועכשיו כשאני שומע את טווח הגילים עליהם אנחנו מדברים בנושא הזה של בריונות ברשת, זה רק מחזק את הצורך בפונקציה המקצועית החיונית הזו.
יוסף ג'בארין: אני כמובן מודע להכשרות של צוותי החינוך, מחנכים, מורים, אבל לא נראה לי שהם יכולים למלא במלואה את הפונקציה המקצועית של היועצת או היועץ.
הילה סגל: אני מודה לך.
הילה סגל: אני יודעת שאתה מכיר מקרוב את עבודת הייעוץ ואני מודה ומעריכה את העמדה הזאת.
הילה סגל: באמת יש תהליך מאוד מאוד מעודד והבנה היום של רוב מוחלט של בתי הספר.
הילה סגל: עדיין אנחנו נמצאים במקום שבו לבתי הספר היסודיים אין תקינה רשמית לייעוץ ומהבחינה הזאת אנחנו עושים דרך.
הילה סגל: אני שוב מודה על ההכרה בחשיבות של הפרופסיה.
יוסף ג'בארין: אני מניח שהוועדה שלנו עוד תחזור למקד את הדיון בנושא הזה כי באמת הוא נושא חשוב.
יוסף ג'בארין: גילוי נאות, אשתי יועצת חינוכית בתיכון ואני מכיר גם ממנה את הסוגיות וגם אני מלווה את הנושאים הללו של הקצאת פונקציות מקצועיות לבתי הספר, במיוחד בחברה הערבית אבל גם בכלל.
יוסף ג'בארין: תודה הילה.
יוסף ג'בארין: כדי להשלים את התמונה, נשמע את מיכל ממשרד הבריאות.
<< אורח >> מיכל בריטמן: שלום לכולם.
<< אורח >> מיכל בריטמן: אני שמחה להיות חלק מהדיון הזה.
<< אורח >> מיכל בריטמן: כן חשוב לי לומר ולחזק את כל הדברים שנאמרו היום על ידי דוקטור נאוה כהן אביגדור וחבריי תמי אומנסקי ואילן אביטן.
<< אורח >> מיכל בריטמן: משרד החינוך כחלק מהשותפות לא מטפל באופן ישיר מול מערכת הבריאות במקרים של בריונות ברשת ובאמת מרכז העבודה במוקד 105 נעשית על ידי היועצות ואנשי משרד העבודה והרווחה, עובדים סוציאליים לחוק הנוער.
<< אורח >> מיכל בריטמן: אנחנו יותר נותנים ייעוץ ועזרה כאשר ישנם מרכיבים שהם רלוונטיים לבריאות הנפש של אותו ילד, אם זה אומר עזרה בקידום תורים, אם צריך ייעוץ בהקשר של חשש לחיי אדם, אם יש חשש שהבריונות יכולה גם להוביל - או כשאנחנו מזהים – אל איזה שהם מרכיבים שקשורים לחשש לאובדנות או למצבים נפשיים כמו דיכאון ואנחנו יודעים שקיימת קורלציה בין שתי התופעות.
<< אורח >> מיכל בריטמן: מעבר לזה אני כן חייבת לומר ולתת את הבמה לשני המשרדים האחרים שעושים את מרב העבודה.
<< אורח >> מיכל בריטמן: אנחנו כאן כחלק מהצוות רק כתמיכה.
יוסף ג'בארין: נציגת משרד המשפטים, נוכחת כאן אתנו.
גאל אזריאל: אני גם המרכזת של הוועדה הציבורית בראשות השופטת ארבל בעניין הגנה על הציבור מפני פרסומים פוגעניים ובריונות ברשת.
גאל אזריאל: לבקשתה אני משתתפת בישיבה.
גאל אזריאל: אני מתנצלת שבאתי פיזית אבל במקביל אני בדיונים אחרים.
יוסף ג'בארין: אנחנו שמחים שאת כאן.
יוסף ג'בארין: פעם הוועדות היו מלאות במשתתפים.
יוסף ג'בארין: עכשיו אנחנו ב-זום.
גאל אזריאל: הבנתי שעלה הנושא של ועדת ארבל בתחילת הדיון לפני שהגעתי.
יוסף ג'בארין: הבנו ש-105 כרגע הוא רק לבני נוער, עד גיל 18.
גאל אזריאל: מוקד 105 הוקם בהחלטת ממשלה.
גאל אזריאל: בתחילה זה היה תחת המשרד לביטחון פנים עד שעכשיו עבר למשרד אחר.
גאל אזריאל: בשל הרגישות המובנית בכך שמשרד שהוא מטבעו אכיפתי, הייתה רגישות בזה שיטפל בתכנים ובחופש הביטוי, לא רק לגבי קטינים שהאיזונים שם יותר פשוטים אלא גם לגבי בגירים, שם אנחנו מדברים על פגיעות שיכולות להיות לשון הרע, פרטיות ודברים שהאיזונים הם מאוד מאוד רגישים ועדינים.
גאל אזריאל: לכן כאשר המוקד הוקם, כשהמערך כולו הוקם בהחלטת הממשלה, נקבע שבשלב הזה הוא יהיה רק לגבי קטינים והנושא של הבגירים ייבחן.
גאל אזריאל: בדיוק באותם חודשים הוקמה הוועדה בראשות השופטת ארבל, ועדה ציבורית שמונה כ-15 חברים מהאקדמיה, בכירים, משנים ליועץ המשפטי לממשלה, בכירים בפרקליטות, באקדמיה, בעיתונות ובתקשורת.
גאל אזריאל: השתתפו גם נציגים של משרד החינוך, של משרד הרווחה, כל הגורמים הרלוונטיים.
גאל אזריאל: שמענו הרבה את הגורמים ממערך מאו"ר וממוקד 105 בדיוק בשנים שהם בנו את המערך.
גאל אזריאל: זה היה שיח אינטנסיבי אתם.
גאל אזריאל: כעת הוועדה סיימה את דיוניה ואנחנו נמצאים בשלב האחרון לגיבוש דוח שיוגש לשר המשפטים והוא כמובן מתייחס בצורה מאוד מרחיבה לכל השאלות האלה.
יוסף ג'בארין: הוא יתייחס גם לאפשרות של שיפור במוקד 105 או שאלה רק נושאים אחרים?
גאל אזריאל: מטבע הדברים אני לא אכנס בצורה ברורה להמלצות שעוד לא הוגשו לשר המשפטים אבל כן, הדוח מתייחס לשאלות שקשורות לפעילות של מוקד 105 באופן יותר בסיסי ועקרוני.
יוסף ג'בארין: אני מבין שאתם מלווים גם בייעוץ המשפטי של מוקד 105.
יוסף ג'בארין: להרבה מהסוגיות יש גם השלכות משפטיות.
גאל אזריאל: יש שיתוף פעולה קודם כל עם פרקליטות המדינה לצד המשפטי, אם יש.
גאל אזריאל: מדובר על כך שיש צדדים פליליים וצדדים אזרחיים בפניות שמגיעות למוקד.
גאל אזריאל: יש שיתוף עם פרקליטות המדינה, עם מחלקת הסייבר בפרקליטות המדינה שעוזרת גם בהסרת תכנים שפוגעים בקטינים ויש גם שיתוף פעולה עם המחלקה הפלילית בייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים שמרוכזת על ידי הרפרנטית שעוסקת בזכויות קטינים שם.
גאל אזריאל: היא ב-זום.
גאל אזריאל: עורכת הדין שושי פרידמן סומך והיא תוכל להרחיב בהקשר הזה.
יוסף ג'בארין: הייתי רוצה לשמוע על ההיבטים הפליליים.
יוסף ג'בארין: הבנתי שרוב הפניות בתחום האזרחי.
יוסף ג'בארין: מה קורה בהיבטים הפליליים?
יוסף ג'בארין: איזה נושאים עולים שם?
גאל אזריאל: אני לא עוסקת בזה באופן ישיר.
גאל אזריאל: אני מניחה ש-שושי אולי תוכל להתייחס.
גאל אזריאל: יכול להיות שגם נציג הפרקליטות נמצא ב-זום.
גאל אזריאל: אני אתנצל ואני אלך בחזרה לוועדת החוקה.
יוסף ג'בארין: בהצלחה בפרסום המלצות הוועדה.
שושי פרידמן סומך: בוקר טוב.
שושי פרידמן סומך: לגבי הנושאים הפליליים, אני חושבת שאולי יוכל להתייחס נציג משטרת ישראל אבל כמו שציינו כאן, רוב המקרים הם אזרחיים.
שושי פרידמן סומך: אם הם פליליים הם יכולים להיות נוגעים ממש לתכנים מיניים יותר שמוסדרים גם בחוק למניעת הטרדה מינית, חוק הסרטונים עם הסעיפים הרלוונטיים וגם כמובן התנהגויות שעוברות מהרשת למרחב המציאותי.
שושי פרידמן סומך: תיקים משולבים כאלה.
יוסף ג'בארין: מה לגבי הבריונות שבאופייה היא גזענית, כלפי אוכלוסיות מסוימות?
יוסף ג'בארין: זה נושא שנוכח בפניות הללו?
שושי פרידמן סומך: אני אשמח אם אנשי המערך יתייחסו לזה.
שושי פרידמן סומך: אני לא מכירה את זה לעומק.
יוסף ג'בארין: מי מאנשי המערך יוכל להתייחס לנושא הזה?
יוסף ג'בארין: דיברנו על שיימינג, על פגיעות מיניות, אולי קריאות לחרם ואני אשמח אם תהיה התייחסות לנושא של ביטויי גזענות ברשת.
שושי פרידמן סומך: אם נמצא כאן נציג המשטרה, המשרד לביטחון פנים, אולי הם יכולים להתייחס.
תמי אומנסקי: אני חושבת שאנחנו לא מתייחסים באותו אופן ולכן קשה לי לומר דברי גזענות.
תמי אומנסקי: פגיעה ברשת, פגיעה מילולית ברשת, פוגענית, היא נכנסת אצלנו לקטגוריה של הבריונות ברשת ואנחנו מטפלים באותו אופן שסיפרנו עליו.
יוסף ג'בארין: השאלה שלי הייתה עד כמה זה נוכח, עד כמה זה קיים, לא מבחינת המענים.
תמי אומנסקי: אני לא יודעת לתת נתון ספציפי על גזענות, על מיפוי האירועים האלה ולומר כמה מהם הם אירועים גזעניים.
יוסף ג'בארין: אולי נאוה תוכל לומר.
יוסף ג'בארין: נאוה עדיין אתנו?
נאוה כהן אביגדור: אני מנסה לתקשר אבל כשהורדתם אותי קודם, סגרתם לי את המצלמה.
נאוה כהן אביגדור: מבחינתי אתם יכולים לפתוח אותה.
יוסף ג'בארין: שומעים אותך.
נאוה כהן אביגדור: שומעים ולא רואים.
נאוה כהן אביגדור: בסדר.
נאוה כהן אביגדור: מבחינתי אפשר לפתוח את המצלמה.
נאוה כהן אביגדור: אני לא מצליחה לפתוח אותה כי אתם סגרתם אותה.
נאוה כהן אביגדור: אני רוצה לומר שאני דייקתי את הנתונים שמסרתי בתחילת הדיון לגבי בריונות ברשת.
נאוה כהן אביגדור: הקטגוריה הזאת של בריונות ברשת מטבעה היא יותר בפן האזרחי.
נאוה כהן אביגדור: אם אנחנו מדברים על כלל הפניות למוקד 105, מתוך ה-18,000 פניות קרוב למחצית הן פניות של אירועים משולבים, פליליים-אזרחיים.
נאוה כהן אביגדור: זאת אומרת, חלק מאוד משמעותי בעבודה שלנו הוא ברמה הפלילית, רבע מהפניות באופן כללי הן פניות של אירועים אזרחיים וכעשירית מהפניות הן על אירועי חירום.
נאוה כהן אביגדור: זה כדי לסבר את האוזן באופן כללי ולאו דווקא בריונות.
נאוה כהן אביגדור: לשאלתך, יש פגיעות שהן גם על רקע גזעני.
נאוה כהן אביגדור: אין לי כאן נתון ספציפי, זה לא פילוח ספציפי שאני יכולה להציג כאן.
נאוה כהן אביגדור: אני יכולה רק לומר שלמשל בתקופת הקורונה, כשעלה השימוש באפליקציית זום וגילינו שככל שעולה השימוש באפליקציה, אנחנו גם מקבלים יותר פניות למוקד 105, בבדיקה שעשינו ראינו שחלק גדול מאירועי הפגיעה ב-זום הם על רקע מיני אבל ראינו גם שיש פגיעות בפן של גזענות כפי שהגדרת.
נאוה כהן אביגדור: נתון מדויק כרגע אני לא יכולה להציג.
יוסף ג'בארין: אנחנו נשמח לקבל את הנתונים שלך גם בכתב לוועדה באופן מקיף ואולי מסודר יותר, למרות שהם נרשמו בפרוטוקול.
יוסף ג'בארין: אני אשמח לקבל נתונים לגבי הפילוח למקרים הפליליים, לרבות בעניין הזה של גזענות ברשת.
יוסף ג'בארין: אני חושב שזה חלק מהבריונות של בני נוער.
יוסף ג'בארין: לא הצבעת נאוה על ההשפעה של תקופת הקורונה, אבל אני מבין שתקופת הקורונה מתאפיינת בעלייה, לא רק בנוכחות, של בני נוער ברשת וגם בפניות אליכם.
נאוה כהן אביגדור: לגבי תקופת הקורונה אני יכולה לומר שאנחנו עקבנו ובדקנו את הדברים.
נאוה כהן אביגדור: נתתי את הדוגמה של אפליקציית זום שבתקופת הקורונה עלה בה השימוש גם במסגרת מערכת החינוך של שיעורים מקוונים וזה מתכתב עם מה שאמרתי בהתחלה.
נאוה כהן אביגדור: ככל שעולה השימוש באפליקציה מסוימת, אנחנו רואים גם עלייה במספר הפגיעות.
נאוה כהן אביגדור: אני לא יכולה לומר שאנחנו יכולים להצביע על נתון דרמטי לגבי תקופת הקורונה.
נאוה כהן אביגדור: אני יכולה לומר שככל שהילדים נמצאים יותר במרחב המקוון בתקופה הזאת של בידוד וריחוק חברתי, בחלק לא מבוטל מהמקרים גם ההורים נמצאים בבית וגם ההורים אולי מגלים מעורבות יתר ויש סוג של איזון.
נאוה כהן אביגדור: הילדים יותר ברשת, הילדים יותר במרחב המקוון, אבל גם ההורים נמצאים בסביבה באופן קרוב יותר ואולי עוקבים ומעורבים יותר.
נאוה כהן אביגדור: אין לי איזשהו נתון סנסציוני בהקשר הזה.
יוסף ג'בארין: אנחנו נוכל לקבל את הנתונים?
נאוה כהן אביגדור: כמובן נעביר את הדברים בדרך המקובלת.
נאוה כהן אביגדור: תצא הבקשה ואנחנו כמובן נעביר את הנתונים.
יוסף ג'בארין: נא לראות בזה בקשה.
יוסף ג'בארין: נשמח לקבל את הנתונים לגבי הפילוח של הנושאים הפליליים, לרבות ביטויים גזעניים ברשת, פילוח לאורך השנתיים האחרונות של פעילות המוקד.
נאוה כהן אביגדור: דרך אגב, חשוב לי לומר שאנחנו מעלים דוחות שלנו לאתר האינטרנט.
נאוה כהן אביגדור: יש דוחות מצומצמים שאנחנו גם מוציאים לציבור ומוציאים דרך הרשות לביטחון קהילתי לכל מנהלי התוכניות בישובים.
נאוה כהן אביגדור: חשוב לנו לשתף בידע.
נאוה כהן אביגדור: אנחנו מבינים את החשיבות של זה.
נאוה כהן אביגדור: גם על פי החלטת הממשלה אנחנו צריכים להוות מקור ידע לאומי והמידע צריך להגיע לציבור.
יוסף ג'בארין: ראש עיריית אילת.
מאיר יצחק הלוי: שלום אדוני היושב ראש.
יוסף ג'בארין: אני מבין שתרצה גם להציג תוכנית שאתה יזמת באילת בנושא הזה.
מאיר יצחק הלוי: את התוכנית יציגו החברים המקצועיים שנמצאים אתנו, גם דוקטור גניאל וגם מגי מנהלת הפרויקטים.
מאיר יצחק הלוי: בפתיחת ה-זום הם היו ואני מקווה שהם עדיין נמצאים.
דרורי גניאל: נמצאים.
מאיר יצחק הלוי: אני רוצה לתת מבט מזווית שלי כראש עיר.
מאיר יצחק הלוי: לפני כשנתיים איתרנו את תופעת השיימינג, את תופעת האלימות והבריונות ברשתות החברתיות מבחינתי כאחת הלקונות הקשות בחיים החברתיים-חינוכיים שלנו.
מאיר יצחק הלוי: כמובן שהדגשים ניתנו בכל הקשור לסכנות האורבות לתלמידות ולתלמידים שלנו אבל אני חייב לומר שזה לא נמצא רק שם.
מאיר יצחק הלוי: אנחנו רואים את תופעת הביוש, תופעת השיימינג, עוטפת את כולנו, פוגעת בכולם, גם במבוגרים וגם בצעירים ואנחנו היום ממקדים תשומת לב בעניין של התלמידים ולכן אתייחס רק לעניין הזה.
מאיר יצחק הלוי: אל נשכח אדוני היושב ראש שהילדים נחשפים גם לאלימות של הגדולים.
מאיר יצחק הלוי: פעמים יש והאלימות לא פחות אכזרית, לא פחות קשה, לא פחות פוגענית ובוודאי לא עושה שום דבר טוב לנו כחברה.
מאיר יצחק הלוי: אנחנו החלטנו שלא נשאיר את הדבר ברמה של הרהור אלא נבצע עבודה.
מאיר יצחק הלוי: אני רוצה להזכיר לך אדוני שהעיר אילת היא עיר שבעצם, אם תרצו, יילדה, הצמיחה את תוכנית עיר ללא אלימות שהפכה לימים לתוכנית לאומית, ואנחנו עובדים באותה מתודה.
מאיר יצחק הלוי: הכוונה היא שבסיכומו של דבר כל הקהילה מסתערת על התופעה הזאת הופכת אותה לתופעה בלתי לגיטימית בישוב.
מאיר יצחק הלוי: זאת אומרת, אנחנו רוצים להגיע למצב שהתופעה הזאת היא תופעה שאנחנו תוקפים אותה בכל החזיתות.
מאיר יצחק הלוי: אם אנחנו מדברים על מערכת החינוך, יש כאן שילוב של הורים, מורים, תלמידים, מועצת תלמידים וכמובן הקהילה.
מאיר יצחק הלוי: עם זה התחלנו ותכף דוקטור גניאל, ברשותך, יוכל להציג טלגרפית את רוח התוכנית שפועלת כבר שנה שלמה.
מאיר יצחק הלוי: תקופת הקורונה קצת הקפיאה חלק מהתוכניות אבל אנחנו נסתער על זה מחדש בשנת הלימודים הבאה.
מאיר יצחק הלוי: דבר שחשוב לי לומר לך ואני אומר את זה לך ולמי שיושב בבית המחוקקים.
מאיר יצחק הלוי: בתוך התקופה של השנתיים הללו, אני ראיתי ובחנתי – דרך אגב, גם מעמדה של קורבן ולא רק של ראש עיר ולא רק של תושב.
מאיר יצחק הלוי: אני מכניס את עצמי לקטגוריה הזאת של קורבן של אלימות ברשת ואני לא היחיד.
מאיר יצחק הלוי: אני מניח שלא מעט אנשים שעוסקים בחיים הציבוריים חווים את אותה חוויה.
מאיר יצחק הלוי: מה שהיה שמאוד מאוד ברור זה שיש כאן המון מבוכה אצל הגורם המחוקק, האוכף והשופט.
מאיר יצחק הלוי: אני ראיתי וגיליתי שאין תורה סדורה.
מאיר יצחק הלוי: אנשים לא יודעים איך לנהוג באירוע הזה וזה נכון גם לבתי משפט, גם לפרקליטות, גם למערכת החינוך וגם לבית המחוקקים.
מאיר יצחק הלוי: אני חושב שצריך בסוף לייצר כאן איזו תורת לחימה ברורה שיש בצידה גם אמירה של חוק או חוקים וגם אפשור לגורמים האוכפים לתת להם ארגז כלים מלא בפתרונות.
מאיר יצחק הלוי: כרגע המערכות הללו במבוכה גדולה מאוד.
מאיר יצחק הלוי: יש כאוס מוחלט בדרכי הטיפול ולכן אני שמח על היוזמה הזאת ואני מאוד מאוד מקווה שמהיוזמה שלך – ואני יודע שיש עוד חברי כנסת שפועלים, לאחרונה נפגשתי עם חברת הכנסת מאי גולן שגם היא יזמה אירוע מן הסוג הזה – כדי לראות איך אנחנו ביחד נפעל.
מאיר יצחק הלוי: משפט אחרון.
מאיר יצחק הלוי: אני מתכוון, וכבר עשיתי את הפעולות הראשונות, להציף את הנושא בקרב חבריי ראשי הרשויות במסגרת מרכז השלטון המקומי.
מאיר יצחק הלוי: אני יכול להניח שאקבל גיבוי מלא גם מיושב ראש המרכז חיים ביבס, גם מהמנכ"ל ובוודאי מכל חבריי ראשי הרשויות כי הבעיה היא בעיה וטוב שנתקוף אותה בכל החזיתות.
מאיר יצחק הלוי: ממליץ שתקשיבו לתוכנית כפי שדוקטור גניאל ומגי טובל יציגו אותה בקצרה.
יוסף ג'בארין: תגובה קצרה לדברים החשובים שאמרת.
יוסף ג'בארין: כמשפטן אני יכול לומר לך שבאמת יש בעיה כללית שכנראה ההתקדמות של הטכנולוגיה ושל הפעילות האינטרנטית היא כל כך מהירה שהמשפט כנראה לא כל כך מצליח להדביק אותה, אבל ההערות שלך בהחלט חשובות.
יוסף ג'בארין: אם יהיו לכם מסקנות שאפשר להעביר לחברי הכנסת כדי לקדם אותן, זה יהיה בהחלט חשוב.
יוסף ג'בארין: אנחנו בוועדה, מטבע הדברים, מתמקדים בסוגיות שנוגעות לילדים ובני נוער, כך שהסוגיה הכללית יותר אולי רלוונטית לדיונים בוועדת החוקה אבל אני מסכים אתך שיש כאן ואקום מסוים שצריך לטפל בו.
יוסף ג'בארין: דוקטור גניאל, בבקשה.
דרורי גניאל: בוקר טוב.
דרורי גניאל: תודה על ההזדמנות.
דרורי גניאל: אני רק אומר שאנחנו כנראה כיוונו לדעת גדולים.
דרורי גניאל: התוכנית פועלת אצלנו בכל חטיבות הביניים כבר החל משנה שעברה ואני אבקש ממגי טובל שמנהלת את התוכנית לומר בחצי דקה את העיקרים שלה.
דרורי גניאל: תודה.
מגי טובל: מה שלי חשוב להוסיף זה שהתוכנית היא תוכנית רב-שנתית לטווח של חמש שנים.
יוסף ג'בארין: התוכנית מושתתת על מוקד טלפוני ופניות?
מגי טובל: לא.
מגי טובל: התוכנית היא תוכנית מקיפה.
מגי טובל: היא תוכנית שמתבצעת במערך החינוך, במסגרת מערכות החינוך, פורום ההורים העירוני, מועצת הנוער, מורים ומחנכים.
מגי טובל: זו תוכנית מאוד הוליסטית שהיא כרגע ממוקדת בשנת הלימודים הקרובה כי לצערנו חלק מהדברים נתקעו בגלל הקורונה.
מגי טובל: תלמידי חטיבות הביניים - כיתות ז', ח', ט' – מקבלים תוכנית שנתית.
מגי טובל: אנחנו עובדים עם עמותת מצנחים שמובילים תוכנית בהתמחות בכל נושא האלימות ברשת.
מגי טובל: במקביל פורום ההורים שלנו מקבל ארגז כלים של מפגשים ללמידה ולעבודה ולהיות חלק מהשותפים.
מגי טובל: כל חדרי המורים בעיר מקבלים הדרכה והנחיה בנושא כי אם הם לא יהיו חלק זה, יהיה קשה לשנות ולהטמיע דברים חדשים.
מגי טובל: יחד עם זאת, מועצת הנוער מובילה מהלך ברמה הארגונית.
מגי טובל: בדיוק עכשיו מעלים קמפיין לאוויר, גם בגלל מאות בני הנוער שמגיעים לאילת ומבקרים באילת, על החשיבות של מוקד 105, אותה מובילים יוטיוברים מקרב בני הנוער שאומרים די לשיימינג, לא ניתן את ידנו לשיימינג וכל מיני אמירות כאלה שיהיו בכל רחבי העיר.
מגי טובל: יחד עם זאת, המורים שלנו יעברו מעין הכשרת קיץ בחנוכה.
מגי טובל: היא הייתה אמורה להיות בקיץ אבל היא תתקיים בחנוכה.
מגי טובל: הם יהיו נאמנים בתוך בתי הספר לכל השפה שבעצם לוקחת את הילד שכאילו ניסו להקטין אותו ומחזקת אותו ומדברת רק על הפן החיובי מתוך החשיבה של פסיכולוגיה חיובית, אך אפשר להצמיח ולקדם.
מגי טובל: התוכנית מקיפה את כל המערכות ובעתיד אנחנו מקווים להגיע לכל הגילים ולהתפתח ולהתקדם משם והלאה.
יוסף ג'בארין: תודה גם לראש העיר שהיה אתנו.
יוסף ג'בארין: תודה ששיתפתם אותנו ביוזמה חשובה שאפשר אולי להעביר אותה לרשויות אחרות.
מגי טובל: אני רק אוסיף שאנחנו באמת עושים ובונים את התוכנית בשותפות מלאה עם הרשות לביטחון קהילתי, עם מוקד 105, עם מי שאמון עלינו מבחינת החינוך ועיריית אילת כמובן.
מגי טובל: הולכים יד ביד כי אחרת אי אפשר להצליח לשנות תרבות ולהטמיע דברים.
יוסף ג'בארין: גם לקרן אברהם יש מיזם בתחום הזה.
יוסף ג'בארין: תודה על המסמך שהעברתם אלי.
יוסף ג'בארין: כמובן נשמח לשמוע את עיקרי הדברים.
אולה מגאן: תודה לחבר הכנסת יוסף ג'בארין על היוזמה לדיון חשוב זה.
אולה מגאן: מאז תחילת הדיון, כל מה שהוצג היה בכללי ולא במיוחד על החברה הערבית ואני רוצה להתייחס לתופעה בחברה הערבית.
אולה מגאן: אנחנו יודעים שתופעת הבריונות ברשת היא גם אחד מסוגי האלימות שאנחנו חווים אותה בחברה הערבית והיא אחד מגורמי העומק שמובילים לאלימות בפשיעה כי חלק מגורמי העומק הם צעירים חסרי מעש בחברה הערבית שלצערי הרב היעדר מסגרות פנאי, הפארקים והחוגים בחברה הערבית גורמים לכך שגלישה ברשת במשך שעות ארוכות הופכות לבילוי ממש קשיח בקרב בני הנוער בחברה הערבית.
אולה מגאן: אני אציין מתוך הבנה של הממדים הנרחבים של תופעות הבריונות ברשת בחברה וגם חוסר הגבולות של האנשים להעביר סרטונים ותמונות מאירועים כל כך קשים שאנחנו חווים.
אולה מגאן: אפשר לראות רצח ברחוב כאשר תוך מספר שניות התמונה של הנרצח מדמם מופצת בכל ערוצי התקשורת בחברה הערבית ללא הגבלות.
אולה מגאן: כאן יש צורך בהסברה ובאכיפה – זאת האחריות שלי לעצור את זה אצלי ולא להעביר את התמונות הלאה.
אולה מגאן: אנחנו השקנו קמפיין והיה לנו שיתוף פעולה עם מוקד 105.
אולה מגאן: שיתוף הפעולה בא ממקום שחווינו מחסור בהסברה בחברה הערבית.
אולה מגאן: הקמפיין היה מופנה כלפי בריונות ברשת בקרב בני נוער, במיוחד בבתי ספר הערבים, וזה גם מתקשר למחסור בתקנים של יועצות ועובדים סוציאליים בנושא של ליווי נערים ונערות בנושא של בריונות ברשת.
אולה מגאן: הקמפיין היה מופנה לחברה הערבית לקחת אחריות וגם מופנה לקו 105 כדי שאנשים ידעו שיש מקום שאפשר לפנות אליו ולקבל את העזרה והתמיכה.
יוסף ג'בארין: אני מבין שאת מלווה את הנושא בעיקר בחברה הערבית.
יוסף ג'בארין: נמצאים כאן אתנו כל האחראים מהמשרדים השונים על פעילות מוקד 105.
יוסף ג'בארין: אני חושב שזאת הזדמנות לומר כמה דברים, איך אתם רואים את הפעילות של הקו ומה לדעתכם אפשר לשפר.
יוסף ג'בארין: חשוב לשמוע אותך בעניין הזה.
אולה מגאן: אני מברכת על הקמת קו 105.
אולה מגאן: למטה הלאומי להגנה על ילדים ברשת יש תפקיד מאוד חשוב בהסברה, הן להורים והן לילדים.
אולה מגאן: התייחסנו עכשיו יותר לבני הנוער והסברה בקרב בני נוער אבל לא לשכוח את מעגל ההורים.
אולה מגאן: בנושא הסכנות הטמונות ברשת, חשוב שהמוקד יהווה כתובת מוכרת למי שסובל מאלימות ברשת.
אולה מגאן: כשאני שומעת על 2,500 פניות בשנתיים, זה באמת מעט לקו שאמור לתת את המענה.
אולה מגאן: זה אומר חמש פניות ביום.
אולה מגאן: השאלה אם יש להם פילוח כמה ערבים פנו לקבל את התמיכה מקו 105.
אולה מגאן: מאחר והמטה הוקם לאחרונה, זאת התקופה שהיא מאוד קריטית בעיצוב מוקד 105.
אולה מגאן: אנחנו מאוד ממליצים לאייש את מוקד 105 במתנדבים ובעובדים מהחברה הערבית אשר יוכלו לתת את המענה בשפת האם בחברה הערבית.
אולה מגאן: אנחנו היינו בפגישה עם נאוה כהן אביגדור ויש מחסור בדוברי ערבית במוקד 105, אנשים שיצאו לשטח ויעשו את הפעילות ההסברתית.
אולה מגאן: צריכה להיות יותר השקעה במערך הסברה ייעודית לחברה הערבית עם פונקציות של דוברות.
אולה מגאן: נושא דוברות המשרדים השונים הוא נושא מאוד חשוב בחברה הערבית.
אולה מגאן: קיום קמפיינים ייעודיים לחברה הערבית להעלאת המודעות לנושא של שמירה על הפרטיות והאיסור על הפצת תמונות וסרטונים ואפילו גם לומר מהי העבירה על החוק, אם זאת עבירה על החוק.
אולה מגאן: כלומר, מה תהיה העבירה אם אני מפיצה סרטונים או מפיצה תמונות ברשת.
אולה מגאן: הכשרת מחנכים בבתי הספר.
אולה מגאן: הייתה כאן דוגמה שיש תוכנית ואפשר באמת להשקיע בנושא של הכשרת מחנכים בבתי הספר כי הם מהווים מעגל מאוד חשוב להגיע לנערים ולנערות בתוך בתי הספר.
אולה מגאן: הרחבת היצע הפנאי לילדים ולבני נוער בישובים הערביים על מנת לצמצם את השהות שלהם מול המסכים.
אולה מגאן: אני מודה לכם.
יוסף ג'בארין: לגבי ההנגשה בשפה הערבית, האמת היא שהבנו מנאוה שזה קורה.
יוסף ג'בארין: ממך אני מבין שזה לא מספיק.
אולה מגאן: זה לא מספיק.
יוסף ג'בארין: הקו לא זמין 24/7 בשפה הערבית?
יוסף ג'בארין: זה מה שאת אומרת?
אולה מגאן: אני חושבת שנאוה יכולה להגיב על זה.
יוסף ג'בארין: אני מבין שיש קושי בעניין הזה, שזה לא תמיד קורה.
אולה מגאן: שוב, אני אומרת שהקמת הקו היא מבורכת אבל זה לא מספיק מה שנעשה בחברה הערבית.
יוסף ג'בארין: לגבי קמפיינים, את אומרת שיש אבל זה לא מספיק או שבכלל עדיין אין קמפיינים בשפה הערבית.
אולה מגאן: לא מספיק שנעשה את זה רק בשבוע אחד שהוא שבוע האינטרנט הבטוח של משרד החינוך.
אולה מגאן: זה נושא שאנחנו חווים אותו על בשרנו ביום יום.
אולה מגאן: כולכם הייתם מודעים וראיתם את זה בתקשורת, אני מקווה שזה הגיע לתקשורת העברית, את המקרה של דיר אל אסאד, הפצת תמונה של נערה בת 13 והתקיפה שהייתה נגד השוטרים שהגיעו לדיר אל אסאד לטפל באירוע הזה.
אולה מגאן: זה הפך מאירוע של בריונות ברשת נגד נערה בת 13 לאירוע שהוא יותר בין המשטרה לקהילה.
אולה מגאן: אני חושבת שההסברה לא מספיקה בחברה הערבית.
אולה מגאן: שוב, הסברה של האכיפה, החלק של האכיפה, החלק של העבירה, זה לא מספיק בחברה הערבית.
יוסף ג'בארין: את מתכוונת למדוע זה מסוכן ומה ההיבטים הפליליים.
יוסף ג'בארין: את אומרת שאלה הנושאים שצריך להדגיש אותם.
אולה מגאן: כן.
יוסף ג'בארין: לפני שנשמע את נציגת האינטרנט הישראלי, אורנה היילינגר, נאוה, נאמרו כאן דברים חשובים.
יוסף ג'בארין: את רוצה לומר משהו לגבי הנגישות לשפה הערבית?
נאוה כהן אביגדור: תודה.
נאוה כהן אביגדור: אני אעשה את זה קצר.
נאוה כהן אביגדור: תמיד אפשר ותמיד צריך לעשות יותר.
נאוה כהן אביגדור: אתם יודעים שזה גם עניין של תקציבים.
נאוה כהן אביגדור: אני יכולה לומר שהשרה לחיזוק וקידום קהילתי מעבירה עכשיו בדרכים שלה בקשה להוסיף אנשי מקצוע בתוך המטה הלאומי בכל טווח הפעילות שלנו ולא רק בתוך המוקד אבל גם בתוך המוקד, דוברי השפה הערבית ואנשים מהחברה הערבית.
נאוה כהן אביגדור: אנחנו ממש מבקשים ומובילים פעילות בעניין הזה, גם בנושא של בני ובנות שירות לאומי אבל גם בנושא של תקנים קבועים שיהיו בתוך המטה.
נאוה כהן אביגדור: לגבי הסברה.
נאוה כהן אביגדור: בהחלט עשינו דברים בשפה הערבית, כולל תרגום של סרטונים ודיברנו על קמפיינים, על אתר מיוחד, אזור תוכן מיוחד בשפה הערבית באתר.
נאוה כהן אביגדור: אנחנו עושים.
נאוה כהן אביגדור: תמיד צריך לעשות יותר ואפשר לעשות יותר.
נאוה כהן אביגדור: זה גם עניין של תקציבים ואנחנו בהחלט בשלב של הגברת כוח האדם מתוך החברה הערבית כדי לתת מענה מיטבי.
נאוה כהן אביגדור: כן, כשמצלצלים אלינו 24/7, לא יהיה מצב שיתקשרו ולא יטופלו גם אם זה לא בשפה העברית.
יוסף ג'בארין: האמת היא שלפי הנתונים ששמענו גם ממך, הרבה מהפונים, אולי רוב הפונים, הם גם בגילים הללו ועבורם אין ספק שסוגיית השפה והנגישות הלשונית היא סוגיה מאוד משמעותית.
יוסף ג'בארין: לא נראה לי שתלמיד בן 12 או 13 באמת יוכל להסתדר אם אין מענה בשפה הערבית.
יוסף ג'בארין: אני כמובן מודע לכך שאתם בתחילת הדרך, הספקתי להיפגש עם השרה אורלי לוי וגם לשוחח על העניין הזה של נגישות לשונות של כל השירותים הקהילתיים שהמשרד מופקד עליהם.
יוסף ג'בארין: לגבי המוקד, אני מניח שברור שעקרון השוויון והנגישות לכלל האזרחים ולכלל הילדים, זה עקרון שמנחה את כולנו.
יוסף ג'בארין: לא תמיד צריך לחכות לתקציבים חדשים כדי להנגיש את השירות אלא צריך גם לפעול במסגרת המשאבים הקיימים כדי שהשירות עצמו יהיה באמת שוויוני ונגיש לכולם.
יוסף ג'בארין: אני מקווה שבישיבה הבאה שנדון בנושא הזה, יהיו לך בשורות טובות לעניין ההנגשה כי יכולתי לשמוע גם את הביקורת ליד ההערכה של פעילות המוקד.
יוסף ג'בארין: הביקורת בכל מה שקשור לנגישות הלשונית.
יוסף ג'בארין: נציגת איגוד האינטרנט הישראלי.