GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חגית גליקמן: אני אתן את הנתונים בקצרה כי חברי הכנסת המכובדים באמת תיארו את תמונת המצב בצורה מדויקת מאוד.
חגית גליקמן: כאמור, פיזה הוא מחקר בין-לאומי שנערך על ידי ארגון ה-OECD, הארגון לשיתוף ופיתוח כלכלי, שחברות בו 37 מדינות.
חגית גליקמן: במחקר עצמו השתתפו 79 מדינות וכל 37 מדינות ה-OECD.
חגית גליקמן: מטרת המחקר היא לבדוק באיזו מידה התלמידים מוכנים לחיים הבוגרים.
רם שפע: את יכולה לשתף את המצגת.
חגית גליקמן: תודה.
חגית גליקמן: אני מנסה לשתף אבל אני לא מצליחה.
רם שפע: בינתיים תמשיכי בלי המצגת.
חגית גליקמן: כמו שאמרתי, מטרת המחקר היא לבדוק באיזו מידה התלמידים מוכנים לחיים הבוגרים, חשיבה כללית והבנה באופן שמאפשר להם להתמודד בצורה טובה ויעילה עם הסביבה שלהם.
חגית גליקמן: זאת אומרת, כמה הם מוכנים לחיים הבוגרים.
חגית גליקמן: המחקר בודק את רמת האוריינות של תלמידים בני 15 בשלושה תחומי אוריינות - בקריאה, במתמטיקה ובמדעים.
רם שפע: תתרכזי במסקנות העיקריות.
חגית גליקמן: חשוב לי להראות בשקף השלישי, מי שרואה אותו, שהמחקר הבין-לאומי, הישגים לאורך שנים, לאורך חמשת מחזורי פיזה, היה פער בין דוברי עברית לדוברי ערבית.
חגית גליקמן: התרשים הזה בשקף מספר 3 מתאר את השינויים לאורך השנים בקריאה, במתמטיקה ובמדעים.
חגית גליקמן: אנחנו יכולים לראות שבכל שלושת תחומי הדעת, הגרף הירוק שמתאר את דוברי הערבית נמצא הרבה מתחת לשלושת הגרפים האחרים.
חגית גליקמן: הגרף הצהוב מתאר את ממוצע מדינות ה-OECD, הגרף האדום-בורדו מתאר את ממוצע ישראל כולה, והגרף הכחול מתאר את הישגי דוברי העברית.
חגית גליקמן: הפערים לאורך כל השנים היו פערים גדולים שעמדו על סטיית תקן ומעלה.
חגית גליקמן: נכון, בשנת 2018, במחזור האחרון, חלה הידרדרות ופתיחת פערים של כ-30 נקודות.
חגית גליקמן: 29 נקודות בקריאה, 26 נקודות במדעים ובמתמטיקה יש פער של 12 נקודות אבל הוא לא היה מובהק.
חגית גליקמן: השקף הזה מראה שהפערים בין דוברי העברית לדוברי הערבית לא נולדו ב-2018.
חגית גליקמן: הם מעט התרחבו ב-2018 אבל הם היו שם קודם.
חגית גליקמן: ברשותכם, אני אעבור לשקף 5 שמתאר את רמות הבקיאות במחזור 2018.
חגית גליקמן: רמות הבקיאות הוא מדד מאוד מאוד חשוב של מחקר פיזה וגם מחקרים אחרים בין-לאומיים.
חגית גליקמן: רמות הבקיאות, כדי לסייע בהבנת המשמעות של ציוני התלמידים בכל תחום חולק סולם הציונים לשש רמות של בקיאות כאשר כל רמה מתארת את היכולות ואת המיומנויות והידע של היכולות של כל תלמיד שנמצא בכל רמה.
חגית גליקמן: ארגון ה-OECD מגדיר את רמת הבקיאות שתיים כרמת בסיס.
חגית גליקמן: כלומר, ממנה ואילך תלמידים ברמת בקיאות שתיים והלאה נמצאים ברמת בקיאות שמאפשרת להם לקחת חלק פעיל בחברה ולהתמודד עם החיים הבוגרים בצורה טובה.
חגית גליקמן: ראיתי קודם שחבר הכנסת תיאר את הפער בין דוברי העברית לדוברי הערבית באמצעות 30 נקודות כשנת לימודים.
חגית גליקמן: אני חושבת ששיעור התלמידים שנמצאים מתחת לרמת בסיס, זה מדד מצוין והוא מדויק יותר כדי לתאר את הקושי יותר מאשר שנות לימוד.
חגית גליקמן: אם אתם יכולים לראות, הגרפים האלה מתארים בכל עמודה את התפלגות האוכלוסייה לפי רמות בקיאות.
חגית גליקמן: בכל עמודה שוכבת יש אוכלוסייה אחת.
חגית גליקמן: העמודה העליונה היא של כלל ישראל, העמודה אחריה היא של ממוצע ה-OECD, אחר כך של דוברי העברית ולבסוף של דוברי הערבית.
חגית גליקמן: השיעורים משמאל לאפס שמתוארים בצבע אדום-ורוד הם שיעור התלמידים שנמצאים מתחת לרמת בסיס.
חגית גליקמן: כלומר, לא הפגינו מיומנות וידע שמאפשרת להם, על פי הגדרת ה-OECD, להשתלב כראוי בחברה בעתיד.
חגית גליקמן: אם אתם יכולים לראות בכל תחומי הדעת, שיעור התלמידים, החלק האדום של הגרף של דוברי הערבית הוא גדול מאוד ועומד על סדר גודל של 67 אחוזים.
חגית גליקמן: כלומר, שניים מכל שלושה תלמידים דוברי ערבית לא נמצאים ברמת הבסיס כפי שהגדיר ה-OECD.
חגית גליקמן: בעיניי זה הממצא הקשה.
חגית גליקמן: כאשר מסתכלים על השיעור הזה בקרב דוברי העברית, אנחנו מדברים על סדר גודל של 20 אחוזים או 25 אחוזים.
חגית גליקמן: כלומר, אחד מכל חמישה ילדים או אחד מכל ארבעה ילדים, בדומה לממוצע ה-OECD או אפילו מעט פחות ממנו.
חגית גליקמן: החלק הימני של התרשים הזה מתאר את התלמידים המצטיינים, אלה שנמצאים ברמות הבקיאות הגבוהות ביותר – רמה חמש ורמה שש.
חגית גליקמן: אפשר לראות שבקרב דוברי הערבית, שיעור המצטיינים הוא אפסי.
חגית גליקמן: שיעור המצטיינים בקרב דוברי העברית דומה לשיעור המצטיינים בקרב דוברי הערבית.
חגית גליקמן: הגרף הבא הוא לפי בנים ובנות.
חגית גליקמן: לפי מגדר.
סמי אבו שחאדה: לא הבנתי את הנתון האחרון של המצטיינים.
סמי אבו שחאדה: כמעט ואין לנו ערבים מצטיינים וכמעט ואין מצטיינים יהודים?
חגית גליקמן: לא.
חגית גליקמן: יהודים מצטיינים יש.
חגית גליקמן: יש סדר גודל של 12 אחוזים, 10 אחוזים, תלוי בתחום הדעת.
חגית גליקמן: בין שמונה אחוזים ל-15 אחוזים.
חגית גליקמן: סדר גודל.
חגית גליקמן: יש מצטיינים.
חגית גליקמן: אתה יכול לראות, אם אתה מסתכל נניח בקריאה, אתה רואה שהעמודה השוכבת התחתונה ביותר היא של דוברי העברית ומעליה של דוברי הערבית.
חגית גליקמן: יש שם שיעור גדול יחסית של תלמידים, בצבע הירוק, שהם מצטיינים.
חגית גליקמן: בקרב דוברי העברית יש מצטיינים, לא פחות מאשר בקרב ממוצע ה-OECD.
חגית גליקמן: אבל בקרב דוברי הערבית, שיעור המצטיינים הוא אפסי.
חגית גליקמן: אני רוצה לדבר על תרשים אחד נוסף, לגבי הבנים והבנות.
חגית גליקמן: אני רוצה לשים דגש על הפער בין בנים ובנות.
חגית גליקמן: בסך הכול כלל התלמידים דוברי ערבית, הציונים נמוכים.
חגית גליקמן: הבנים עוד יותר נפגעים.
חגית גליקמן: זה נמצא בשקף מספר שש.
חגית גליקמן: אם אנחנו מדברים על שיעור התלמידים שמתקשים, הרי ש-80 אחוזים מהבנים דוברי הערבית שנמצאו בפיזה 2018 מתקשים בקריאה.
חגית גליקמן: אני אסכם את הדברים.
חגית גליקמן: בכל מחזורי פיזה נמצאו פערים ניכרים בין תלמידים דוברי ערבית לתלמידים דוברי עברית.
חגית גליקמן: במחזור האחרון, מחזור 2018, התרחבו הפערים בתחומים קריאה ומדעים בשל ירידה מובהקת בהישגי דוברי העברית וחוסר שינוי בהישגי דוברי העברית.
חגית גליקמן: שיעור המתקשים בקרב דוברי ערבית גבוהים מאוד, כשני שלישים, שניים מכל שלושה תלמידים ובמיוחד בקרב הבנים.
חגית גליקמן: שיעור המצטיינים אפסי.
חגית גליקמן: שיעור המתקשים בקרב דוברי הערבית גדולים פי שלושה בערך משיעורי המתקשים בקרב דוברי העברית, 67 אחוזים בהשוואה ל-25-20 אחוזים.
חגית גליקמן: פערים ברקע החברתי, תרבותי, כלכלי בין שני המגזרים לא מסבירים את הפערים בהישגים.
חגית גליקמן: אני חושבת שחבר הכנסת שדיבר קודם התייחס לעניין הזה.
חגית גליקמן: אני כן רוצה לתת הסתייגות אחת.
חגית גליקמן: מחקר פיזה הוא לא הכול.
חגית גליקמן: זה אחד המחקרים, אחת האינדיקציות החשובות ביותר אבל היא לא הכול.
חגית גליקמן: במחקרים בין-לאומיים אחרים או במחקרים לאומיים שלנו, הפערים בין דוברי עברית לדוברי ערבית הם קיימים אבל הם לא כל כך גדולים.
חגית גליקמן: אנחנו יכולים לראות שיש הצטמצמות של הפער כאשר משווים תלמידים מאותו רקע חברתי-כלכלי.
חגית גליקמן: תודה רבה.
רם שפע: תודה.
יוסף ג'בארין: זה ניתוח שהוא יותר מציג את הנתונים.
יוסף ג'בארין: יש לכם תפקיד כלשהו לגבי מה שעושים אחר כך?
יוסף ג'בארין: מה המשרד עושה?
יוסף ג'בארין: את יכולה לשתף אותנו?
יוסף ג'בארין: אני אומר לך מה מקור השאלה שלי.
יוסף ג'בארין: שר החינוך הכריז מיד עם פרסום התוצאות שתוקם ועדה לבחון את הנתונים הללו וגם להציע המלצות.
חגית גליקמן: התפקיד של ראמ"ה כפי שאנחנו רואים אותו, כפי שאני רואה אותו, היא לשקף למשרד ולאפשר לו לקבל החלטות על בסיס נתונים תקפים, עדכניים וכן הלאה.
חגית גליקמן: ראמ"ה איננה קובעת מדיניות אלא היא רק יכולה לסייע על ידי הנגשה של נתונים ועל ידי הדגש של היכן קשה ומה הם האזורים בהם צריך לטפל.
חגית גליקמן: אופן הטיפול ודרך הפעולה נקבעת על ידי משרד החינוך ולא על ידי ראמ"ה.
יוסף ג'בארין: את מודעת לתהליכים כלשהם במשרד החינוך?
יוסף ג'בארין: לאחר פרסום הנתונים הללו?
חגית גליקמן: כן.
חגית גליקמן: בהחלט.
חגית גליקמן: אני חושבת שמי שיכול לתאר אותם טוב יותר זה מוהנא פארס שהוא אחראי עליהם, אבל בהחלט אנחנו מודעים ואנחנו מנסים לסייע כמה שאנחנו יכולים בנתונים ובתובנות שלנו, עבודה שלנו עם המפמ"רים על הוראת הקריאה, אבל את התוכניות עצמן, איך משנים ומה עושים, את זה קובע משרד החינוך.
רם שפע: תודה רבה על ההתייחסות המרחיבה.
סעיד אלחרומי: אפשר כמה משפטים?
רם שפע: כן.
רם שפע: בבקשה.
רם שפע: חבר הכנסת אלחרומי, אני חושב שזאת פעם ראשונה שאתה מגיע לוועדת החינוך בכנסת הזאת.
רם שפע: אני מברך אותך.
סעיד אלחרומי: תודה.
סעיד אלחרומי: ברכות לשני יושבי הראש.
סעיד אלחרומי: ברשותכם, אני שמעתי בקשב רב את הגברת גליקמן.
סעיד אלחרומי: אולי אני מגיע ממקום שהוא הכי נידח והוא בעצם הפריפריה של הפריפריה.
סעיד אלחרומי: אני נכנס ישר לנושא הסיבות ולמה הגענו למצב הזה.
סעיד אלחרומי: יש לנו שלושה מישורים.
סעיד אלחרומי: המישור הראשון הוא התשתיות והשקעה של המדינה, ומי כמונו יודע שבמגזר הבדואי, כאשר הגיע גל הקורונה, הייתה למידה מרחוק.
סעיד אלחרומי: אני אומר לכם שהלמידה מרחוק התבצעה במגזר הבדואי באופן אפסי.
סעיד אלחרומי: קרוב לאפס.
רם שפע: זה נקרא רחוק מלמידה.
סעיד אלחרומי: רחוק מלמידה.
קריאה: למעלה משני שלישים של התלמידים לא למדו.
סעיד אלחרומי: לכן מ-15 במארס בעצם אין לימודים וקרוב ל-100,000 תלמידים לא לומדים.
סעיד אלחרומי: בכלל אין לימודים.
סעיד אלחרומי: אנחנו נגיע לתחילת שנת הלימודים ולא יודעים היכן עומדים.
סעיד אלחרומי: לכן הדבר הראשון הוא תשתיות.
סעיד אלחרומי: הדבר השני הוא כוח אדם.
סעיד אלחרומי: אני מכיר בתי ספר שיש להם המון שעות, המון תקצוב, אבל התוצאות רעות.
רם שפע: כי מורים לא רוצים להגיע ללמד?
סעיד אלחרומי: לא.
סעיד אלחרומי: הם מלמדים אבל איכות כוח האדם וההכשרה של כוח האדם הזה.
סעיד אלחרומי: כוח אדם לא מוכשר וזו סוגיה מאוד נפוצה בחברה הערבית.
סעיד אלחרומי: דרך אגב, תשע שנים אני הייתי מורה בבית ספר תיכון והגשתי תלמידים לבגרות.
סעיד אלחרומי: הגיעו אנשים שבכלל רצו להיות רופאים או מהנדסים אבל לא התקבלו ללימודים ולכן חזרו להיות מורים.
רם שפע: הוא מלמד בבית הספר בלי הכשרה.
סעיד אלחרומי: בלי הכשרה.
רם שפע: זה לא שההכשרה שלו לא טובה.
סעיד אלחרומי: יש לו תואר ראשון אבל הוא לא הוכשר.
סעיד אלחרומי: היום מנסים להתגבר על זה.
רם שפע: רגע, סליחה שאני מתעכב.
רם שפע: אין לו תעודת הוראה.
רם שפע: התואר הראשון שלו הוא לא בחינוך.
סעיד אלחרומי: אין לו תעודת הוראה.
סעיד אלחרומי: אנחנו נלחמנו על זה הרבה שנים.
סעיד אלחרומי: היום נושא כוח אדם, אני חושב שהפיקוח בנושא הזה הוא כמעט שואף לאפס.
סעיד אלחרומי: אין מדד הערכה לביצוע בתוך בתי הספר לאנשים שהם עובדי משרד החינוך.
סעיד אלחרומי: הלוואי שהוועדה שימנה השר או מינה השר תתייחס לסוגיה הזאת.
סעיד אלחרומי: לא יכול להיות שבית ספר שהתוצאות בו שואפות לאפס והכול יימשך כרגיל, כאילו לא קרה כלום, גם מבחינת הנהלת בית הספר וגם מבחינת אנשי המקצוע שם.
סעיד אלחרומי: הנקודה השלישית תלויה ברשויות המקומיות.
סעיד אלחרומי: הרשויות המקומיות הערביות, נכון שיש בעיות תקציביות אבל זה לא מוציא אותן מאשמה.
סעיד אלחרומי: הן צריכות לקחת את השרביט ולהשקיע יותר במערכת החינוך, גם בחינוך הבלתי פורמלי אבל גם בפיקוח של מנהלי מחלקות חינוך, רווחה ומעקב יום יומי אחרי הילדים האלה ומערכת החינוך הזאת.
סעיד אלחרומי: לדעתי כאן טמון הפתרון.
סונדוס סאלח: יש לי שאלה לנציגת ראמ"ה לגבי התוצאות והפערים הקיימים במבחן הפסיכומטרי כאשר יש כ-100 נקודות בין דוברי הערבית לדוברי העברית.
סונדוס סאלח: האם את חושבת שזה מיוחס גם להמשכיות לפערים המתחילים במבחן פיזה או שאנחנו מדברות על אוכלוסייה אחרת ומדדים אחרים?
חגית גליקמן: אני חושבת שבהחלט יש מתאם בין הדברים שנמדדים בפיזה לבין הדברים שנמדדים בפסיכומטרי.
חגית גליקמן: בשני המקרים מדובר ביכולות, אוריינות, לא משהו שהוא בנוי על תוכנית לימודים.
חגית גליקמן: הילדים לא נבדקים על מה הם למדו בשנה האחרונה אלא נמדדים על יכולות שרכשו לאורך כל שנות לימודיהם.
חגית גליקמן: בנוסף, אני חושבת גם על הגיל.
חגית גליקמן: הפערים בין דוברי עברית לדוברי ערבית מתפתחים עם הגיל.
חגית גליקמן: אנחנו יכולים לראות אוריינות קריאה כבר בכיתה ד' במבחן הבין-לאומי שנקרא מבחן פרלס, שם אנחנו יכולים לבדוק אוריינות קריאה של ילדים ללא תלוי בשפה עצמה.
חגית גליקמן: אנחנו רואים כבר בכיתה ד' את הפערים והם הולכים ומתפתחים עם השנים ככל שהילדים גדלים יותר ויותר.
חגית גליקמן: לכן יש מתאם בין הדברים.
סונדוס סאלח: את אומרת שמגיל 15 עד 19, ארבע שנים, שתי פונקציות עולות משמרות את המרחק ביניהן, גם הגיל, גם התוכניות, גם בתי הספר וגם תוכניות קיימות לא עושות כלום בפערים האלה.
חגית גליקמן: אני רוצה לעשות הבחנה בין מחקר פיזה לבין הפסיכומטרי.
חגית גליקמן: מחקר פיזה בודק את כלל השכבה, את כלל התלמידים.
חגית גליקמן: בפסיכומטרי את בעצם רואה את הסטודנטים שהגיעו להיבחן, זו אוכלוסייה אחרת.
חגית גליקמן: היא חסרה את כל אותם הילדים ואת כל אותם נערים בוגרים שהם בעצם לא מנסים להתקבל להשכלה גבוהה ולא עושים פסיכומטרי.
חגית גליקמן: כאן השוואה בין שני בסיסי הנתונים היא קצת בעייתית אבל כן, הקושי שאנחנו רואים בחטיבת הביניים ובחטיבה העליונה, לדעתי ממשיך בהשכלה הגבוהה.
חגית גליקמן: אני רוצה להבהיר.
חגית גליקמן: אנחנו מדברים על סטטיסטיקה של כל הילדים.
חגית גליקמן: זה לא שאין מצטיינים דוברי ערבית.
חגית גליקמן: יש.
חגית גליקמן: בהחלט יש הרבה אלא שבסך הכול האחוז שלהם בתוך האוכלוסייה הוא קטן מאוד.
יוסף ג'בארין: חבר הכנסת אבו שחאדה, תרצה לדבר לפני מר מוהנא פארס?
סמי אבו שחאדה: אני אשמח לשמוע אותו.
יוסף ג'בארין: מר מוהנא פארס אתנו?
מוהנא פארס: כן.
מוהנא פארס: שלום לכולם.
יוסף ג'בארין: עד עכשיו היינו בדיון כדי לסקור יותר את התוצאות ואת המשמעות שלהן.
יוסף ג'בארין: עד עכשיו לא שמענו כלום ברמה של תגובת המשרד וההליכים שהמשרד עשה אל מול התוצאות הללו.
יוסף ג'בארין: הבנו שבעצם אתה עומד בראש הצוות שהיה אמור או כבר קיים ומטפל.
יוסף ג'בארין: הבנתי שיכול להיות שכבר יש מסקנות.
יוסף ג'בארין: אנחנו נשמח מאוד לשמוע.
יוסף ג'בארין: זו ההזדמנות הראשונה שאנחנו שומעים על התוכנית של המשרד.
יוסף ג'בארין: ברשותך, נרצה לשמוע ממך ישירות איך הגיב המשרד ומה נעשה בהמשך להצהרת שר החינוך שאמר שהוא מקים צוות מיוחד שיחקור לעומק את הנושא ויביא גם המלצות.
מוהנא פארס: קודם כל אני חייב לומר שתוצאות מבחני הפיזה הן תוצאות מאוד מעציבות והן מכעיסות מאוד אבל גם מפתיעות.
מוהנא פארס: הן מפתיעות בכמה אופנים.
מוהנא פארס: אופן אחד הוא שיש עוד תוצאות מקבילות, כמו שחגית אמרה, שמשקפות את ההישגים של המגזר הערבי, למשל בהישגי בגרות, במתמטיקה חמש יחידות יש עלייה יפה של עד 10 אחוזים מכלל התלמידים, באנגלית חמש יחידות, מבחני המיצב, כך שהפיזה הוא חלק מתמונה גדולה אבל אלה תוצאות שצריך לקחת אותן בחשבון, לא לעבור לידן לסדר היום וצריך לדון בהן לעומק.
מוהנא פארס: אני חייב לתת לכם דוגמה פשוטה להפתעה שלנו.
מוהנא פארס: בנוסף לתקציבים החדשים שמופנים למגזר והנוכחות שלנו בתוך המגזר, הסטטוסים השונים שהמנכ"ל עשה, בכל זאת התוצאות מאוד מאוד קשות.
מוהנא פארס: לפי המחקר יש אפס אחוז תלמידים מצטיינים במגזר הערבי.
מוהנא פארס: זה משהו מדהים.
מוהנא פארס: אבל זה נתון שקצת לוקח אותי לעיבודים סטטיסטיים אחרים.
מוהנא פארס: יש 10 אחוזים תלמידים שלומדים חמש יחידות מתמטיקה, 50 אחוזים מתוכם מצטיינים.
מוהנא פארס: כלומר, מעל ציון 95.
מוהנא פארס: אז איך זה יכול להיות שיש אפס מצטיינים בפיזה?
מוהנא פארס: לכן השר הקים ועדה לחקור ובואו נחקור למה זה קרה.
מוהנא פארס: יש ועדה פנימית של המשרד.
מוהנא פארס: אני עמדתי בראשה ובתוכה יש בכירים מאוד של המשרד כמו יושב ראש המזה"פ, יושב ראש המינהל הפדגוגי, ד"ר רימון, מנהלת אגף חינוך על-יסודי ועוד אנשים.
מוהנא פארס: הוועדה שמעה מפקחים.
מוהנא פארס: אנחנו פגשנו את כל המנהלים שקיימו את מבחן פיזה ב-2018 ושמענו אותם לעומק.
מוהנא פארס: אני אישית, עבדאללה ח'טיב והמנכ"ל, אנחנו ראיינו עוד אנשים, קראנו הרבה חומרים שהמגזר הערבי כתב ואני חייב לומר שהיום, בגלל שהנושא הכי קשה הוא נושא של השפה הערבית והתוצאות של השפה הן מאוד מאוד נמוכות, לכן המדען הראשי כתב מסמך מדיניות מאוד מקיף.
מוהנא פארס: המסמך נכתב על ידי אקדמאים ערבים באקדמיה הישראלית והמסמך יוצג ממש בימים הקרובים כדי לטפל בנושא של שפה ערבית מגני הילדים ועד כיתה י"ב.
מוהנא פארס: בעקבות הבדיקות שלנו עלו כמה ממצאים מאוד מעניינים.
מוהנא פארס: לא כל הממצאים עומדים בפני עצמם.
מוהנא פארס: אני חייב לומר זה מכלול של ממצאים.
מוהנא פארס: מצד אחד, מבחן פיזה, יש חוסר מוטיבציה גם לתלמיד יהודי לעשות אותו.
מוהנא פארס: זה לא מבחן אישי אלא זה מבחן בו המדינה מקבלת ציון, אז היא פחות מושכת את התלמידים לעשות את המבחן.
מוהנא פארס: גילינו משהו מאוד מעניין, שהתלמיד הערבי שהה בתוך המבחן פחות זמן מאשר התלמיד היהודי.
מוהנא פארס: הוא נכנס למבחן ועזב אותו מהר מאוד.
מוהנא פארס: אבל חוסר המוטיבציה, זה לא מסביר כי גם תלמיד יהודי, אין לו מוטיבציה לעשות את המבחן.
מוהנא פארס: הדבר השני הוא נושא כללי ששייך לכל המגזרים.
מוהנא פארס: הפער בין מיומנויות לבין תוכנית לימודים.
מוהנא פארס: אנחנו כאנשי חינוך צריכים להבין שיש תוכנית לימודים במתמטיקה למשל, שם הידע הוא החשוב אבל המיומנויות של פיזה לא תמיד נמצאות בתוך תוכנית הלימודים.
מוהנא פארס: לכן אחת המסקנות היא שאנחנו צריכים לעבות את תוכנית הלימודים במיומנויות של פיזה.
מוהנא פארס: אתן לכם דוגמה אחת, בשפה הערבית.
מוהנא פארס: קריאה, כתיבה, הבנה – זאת מהירות של תוכנית לימודים.
מוהנא פארס: אבל נניח להוציא את העיקר מהטפל במולטי-טקסט, זאת מיומנות של פיזה שלא קיימת בשיעורים הרגילים של התלמידים.
יוסף ג'בארין: השאלה אם היא קיימת בשיעורים של התלמידים היהודים?
יוסף ג'בארין: מיומנויות יותר גבוהות בקרב תלמידים יהודים, זאת אומרת שמה שעכשיו חסר אצל הערבים, קיים אצל היהודים.
מוהנא פארס: נכון.
מוהנא פארס: בתוכניות הלימודים לדעתי לא היו הבדלים נניח בידע.
מוהנא פארס: הבעיה במיומנויות וזה קשור לסעיף הבא שאני הולך לדבר עליו, נושא של דרכי ההוראה.
מוהנא פארס: אני בא מעולם החינוך וכל החיים שלי אני בו.
מוהנא פארס: המורה הערבי הוא מורה שמלמד יותר פרונטלית, פחות בעבודה בקבוצות, פחות בפיתוח חשיבה ולכן זו מסקנה אליה הגענו והיא שההוראה הפרונטלית פחות תלמד מיומנויות.
מוהנא פארס: ההוראה הפרונטלית יכולה לחזק ידע אבל פחות מיומנויות.
מוהנא פארס: זו מסקנה אליה הגענו.
מוהנא פארס: הדבר החשוב – נדמה לי שהזכיר אותי חבר הכנסת סעיד אלחרומי – הוא נושא של כוח אדם.
מוהנא פארס: יש נוהל לקליטת מורים במגזר הערבי.
מוהנא פארס: הנוהל הוא בעצם נוהל אובייקטיבי.
מוהנא פארס: הנוהל הוא מצוין ועשה עבודה יפה מאוד בשנים אחרונות.
מוהנא פארס: הוא קלט את המורים לפי סדר, לפי השכלה, לפי ממוצע של ציונים אבל אנחנו גילינו שאפשר גם לטייב את הנוהל.
מוהנא פארס: לטייב אותו, זה אומר שבגלל שיש היצע גדול ויש לא הרבה ביקוש, בוא נבחר את המורים הכי טובים.
מוהנא פארס: הנוהל הקודם בדק דברים אובייקטיביים, יותר ממוצע של לימודים ואנחנו מציעים והצענו לשנות את הנוהל.
מוהנא פארס: לא לשנות אלא להוסיף עליו.
מוהנא פארס: בנוסף לניקוד שמועמד מקבל, כל מועמד למתמטיקה, למדעים או לשפה ערבית יעשה מבחן דיסציפלינרי.
מוהנא פארס: זו לדעתי מסקנה מצוינת שעשינו.
מוהנא פארס: זה כבר מיושם.
מוהנא פארס: יישמנו את זה ב-2020, עכשיו, ועכשיו כל מועמד להיות מורה למתמטיקה - אם בבית הספר הסודי ואם בבית הספר העל-יסודי – יעשה מבחן דיסציפלינרי, מבחן מפותח על ידי המשרד.
מוהנא פארס: אנחנו כבר עשינו את המבחן וגם שינינו את הניקוד.
יוסף ג'בארין: הניקוד הוא נושא בפני עצמו אבל זה כרגע לא הנושא.
יוסף ג'בארין: דיברת על המלצות שקשורות לתחום הקריאה, אוריינות שפה.
יוסף ג'בארין: האם יש גם המלצות בעניין מתמטיקה ומדעים?
יוסף ג'בארין: האם כבר הוגשו?
יוסף ג'בארין: היכן זה עומד?
מוהנא פארס: אני חייב לומר שקודם כל הנוהל, התוספת לנוהל קבלת המורים, הוא בשורה חדשה למגזר הערבי מאחר וכל מורה שמועמד להיות מורה לערבית או למתמטיקה או למדעים, יהיה לו ניקוד גבוה אם יצליח יותר.
מוהנא פארס: כך נכניס למערכת מורים יותר טובים.
מוהנא פארס: יהיה היצע גדול.
יוסף ג'בארין: הבנו את הנקודה בעניין של הכשרת מורים.
יוסף ג'בארין: אנחנו פשוט רוצים להתקדם.
יוסף ג'בארין: דיברת על המלצות שהוגשו בכל מה שקשור למיומנויות קריאה ושאלתי מה קורה בתחומי הידע האחרים, גם במתמטיקה וגם במדעים.
יוסף ג'בארין: יש כבר המלצות מוכנות?
מוהנא פארס: יש המלצות ביניים.
מוהנא פארס: בכל מקצוע הקמנו צוות מומחים.
מוהנא פארס: בצוות מומחים מתמטיקה יש מומחים מהאקדמיה הישראלית ומומחים ערבים בתוך האקדמיה.
מוהנא פארס: אחת ההמלצות אני יכול לומר עכשיו, אבל הדיון נמשך.
מוהנא פארס: צריך להבין שהוועדה עבדה בדצמבר-ינואר ואז הגיעה הקורונה מה שגרם להפסקת הרבה מהיישום של המסקנות.
מוהנא פארס: במתמטיקה למשל יש לנו כמה מסקנות.
מוהנא פארס: מסקנה אחת היא לפתח משימות במתמטיקה שהן משימות אורייניות.
מוהנא פארס: מה זה אומר אוריינית?
מוהנא פארס: דרך מיומנויות של פיזה.
מוהנא פארס: אותן משימות, הן לא יהיו תלושות מתוכנית הלימודים אלא הן ישתלבו בתוך מערך הלימודים של אותו מורה.
מוהנא פארס: כלומר, אותו מורה שמלמד עכשיו סטטיסטיקה בכיתה ט', יש לו משימות של סטטיסטיקה.
מוהנא פארס: אותו מורה שמלמד משוואות, יהיו משימות של משוואות.
מוהנא פארס: העניין הוא שהמשימות פותחו על ידי אנשים מהמגזר הערבי ולא כאלה שתורגמו.
מוהנא פארס: כבר נגמר העידן שלוקחים משימות בעברית ומתרגמים אותן לערבית.
מוהנא פארס: אנחנו עכשיו מפתחים משימות אוטנטיות ובשפה הערבית.
יוסף ג'בארין: הגיע הזמן.
וליד טאהא: אני מבין שאין קשר לתקצוב.
מוהנא פארס: המסקנה השנייה במתמטיקה.
מוהנא פארס: אנחנו מגמישים את תוכנית הלימודים בכיתה ח' ו-ט' ובחלק מהמקצועות הדגש יהיה על אוריינות, כלומר על משימות פיזאיות, כפי שזה נקרא, על סקילס ופחות על ידע.
מוהנא פארס: שילוב בין ידע למיומנויות הוא אחד הפתרונות.
יוסף ג'בארין: מתי אתה צופה שההמלצות יוגשו ונוכל גם להיחשף אליהן?
יוסף ג'בארין: יכול להיות שנקיים דיון בוועדה על ההמלצות.
מוהנא פארס: בוא נזכור שאלה מסקנות ביניים שהוגשו לשר הקודם ולמנכ"ל הקודם.
מוהנא פארס: אני צריך לשאול את שר החינוך החדש, את המנכ"ל החדש.
מוהנא פארס: אם אני אקבל מנדט להמשיך, נביא את מסקנות הביניים בקרוב אבל לגבי המסקנות ארוכות הטווח, זה תלוי במשימות שאנחנו צריכים לעמוד בהן.
רם שפע: במידה ותקבל את האפשרות מהשר להמשיך, אתה יכול להעריך את משך הזמן?
רם שפע: גם אם אלה מסקנות הביניים, גם להן יש משמעות גדולה.
מוהנא פארס: לדעתי אפשר תוך חודש להביא מסקנות ביניים, את אותן מסקנות ופירוט של דיסציפלינה וגם להביא סטטוס של קיום אותן מסקנות בתוך המערכת.
יוסף ג'בארין: נשמח אם תעביר למשרד את בקשתנו שבאמת תוך חודש נוכל, אני מקווה, להיחשף למסקנות הביניים, אני מקווה בשלושת תחומי הידע שפיזה מתייחסת אליהם - גם קריאה, גם מדעים וגם מתמטיקה.
מוהנא פארס: לכל מקצוע יש ועדת מקצוע, ועדת מומחים, בפני עצמה.
יוסף ג'בארין: ואתה אישית מרכז את עבודת הצוות שכולל את שלוש המקצועות האלה.
יוסף ג'בארין: אתה יודע, המבחן הבא של פיזה מתקרב.
יוסף ג'בארין: לכן אנחנו רוצים להתקדם בהמלצות כדי שיהיה גם מספיק זמן ליישום עוד לפני המבחן הבא.
מוהנא פארס: צודק.
סונדוס סאלח: רציתי להוסיף משהו.
סונדוס סאלח: הצגת דברים מאוד חשובים.
סונדוס סאלח: אני רוצה להוסיף עוד המלצה כמורה עד לפני כמה חודשים.
סונדוס סאלח: יש תפקיד מאוד חשוב למוטיבציה הפנימית והחיצונית ואני יודעת שהתלמידים למבחן הזה כמבחן שמתחשבנים עליו או שהוא נכנס לתעודה ולא מחשבים את הערך שלו.
סונדוס סאלח: אני ממליצה להוסיף להמלצות שלך לייחס שיעור אחד או שניים להסביר כמה חשוב להשקיע את המאמצים הנכונים ואת הזמן הנכון.
סונדוס סאלח: אמרת שזמן השהייה של תלמיד ערבי הוא פחות משל התלמיד היהודי ולכן יש צורך לרתום אותם ולהסביר להם שזה מבחן מאוד חשוב מאחר וכך הם מייצגים את החברה שלהם וזו אחריות קולקטיבית ולא רק פרטנית.
סונדוס סאלח: אני חושבת שיש כאן נקודה לשיקול במבחן עצמו שהוא לא מותאם לכיתה הטרוגנית ואנחנו יודעות ויודעים שהכיתה הערבית, יש בה לפחות שליש תלמידים שהם דורשים ונדרשים להתאמת מבחנים, בין אם לה קשיי למידה או לקויי למידה.
סונדוס סאלח: צריך לבחון האם תלמידים אלה נכנסים לכל הכיתות ולכל החברות, מה שמשפיע על הממוצע או לא.
רם שפע: תודה רבה לך על העבודה החשובה בנושא.
רם שפע: מקווים מאוד שהשר יאפשר לך להמשיך בבדיקה ובעבודת הצוות ונוכל לקבל תוצאות ביניים וכמו שאמר ידידי ג'בארין גם יצליחו להטמיע את ההמלצות כי אחרת מה המשמעות ונגיע שוב למבחני פיזה עם תוצאות דומות.
רם שפע: אני רוצה לתת אפשרות לעוד שני נציגים שנמצאים אתנו ב-זום, לעלי בולבול מהנהגת ההורים הארצית ואחר כך דוקטור שרף חסאן יושב ראש ועדת המעקב לענייני חינוך.
רם שפע: תודה לשניכם.
עלי בולבול: שלום לכולם ותודה רבה על הזימון בשם הנהגת ההורים הארצית על שאנחנו משתתפים בדיון כה חשוב וכה מעניין.
עלי בולבול: בתחילה אני רוצה להתייחס לדבריו של ידידי מוהנא פארס בקשר לשיטת מינוי המורים.
עלי בולבול: כולנו יודעים, ועם כל הכבוד, איך זה מתנהל, איך ממנים מורים ואיך מקבלים מורים.
עלי בולבול: אני לא רוצה להיכנס לפרטים כי זה לא הזמן אבל יש מורים טובים ובינתיים יושבים בבית וכפי שאמר חבר הכנסת אלחרומי מהדרום, יש מורים כושלים כי הם מקורבים ומיוחסים ולכן כולם עוצמים עין.
עלי בולבול: השיטה לגבי המורים כפי שהיא במגזר הערבי היא חמורה מאוד והיא צריכה לצאת ממערכת החינוך ולפחות בזה להשוות בין מינוי מורים במגזר היהודי למינוי מורים במגזר הערבי.
עלי בולבול: במגזר היהודי מתפנה תקן של מורה למתמטיקה, משרד החינוך שולח ארבעה-חמישה מורים לאותו בית ספר ומנהל בית הספר מקים ועדה מקצועית ולוקחים את הטוב מבין הטובים.
עלי בולבול: להבדיל, במגזר הערבי לוחצים על כפתור, יוצא שם עם ניקוד, לא ניקוד, אין לי מושג מה קורה שם ופתאום מביאים לך מורה שכבר משרת 30-25 שנים בנגב ומעבירים אותו לאותו בית ספר.
עלי בולבול: משרד החינוך עד היום נמנע מלהוציא מורים ותיקים לפנסיה ולרענן את המערכת במורים צעירים ובשיטות לימוד חדשניות.
יוסף ג'בארין: עניין המורים זה נושא אחד.
יוסף ג'בארין: יש לך עוד הערה ספציפית לצמצום פערים?
יוסף ג'בארין: אנחנו צריכים להתקדם.
עלי בולבול: אני מאוד מצטער שהמחקר של ה-OECD עורר את העניין הזה של קיפוח התלמידים במערכת החינוך במגזר הערבי כי היא קיימת עשרות שנים ופתאום אנחנו מדברים ודנים רק בתוצאות.
עלי בולבול: אנחנו צריכים להיכנס לעובי הקורה ולראות מה הסיבות שהביאו למצב הזה ולתוצאות האלה.
עלי בולבול: אם אנחנו בודקים כמה מושקע בתלמיד יהודי, 43,003 ובתלמיד הערבי עם 24,250, זה כבר אומר הכול.
עלי בולבול: גם לגבי תשתיות בבתי ספר.
עלי בולבול: במגזר הערבי יש הרבה בתי ספר בהם אין תשתית אינטרנט.
עלי בולבול: אפילו במבחן הפיזה באחד הכפרים הערביים כשרצו לבחון את התלמידים, העבירו אותם מבית ספר אחד לבית ספר שני כי באותו בית ספר לא הייתה תשתית אינטרנט.
עלי בולבול: תקציבי משרד החינוך, תקנים, מינוי מורים, מינוי מנהלים – כל הדברים האלה מובילים לתוצאה הזו של מבחני פיזה.
עלי בולבול: הגיע הזמן שמדינת ישראל ומשרד החינוך ייקחו את העניינים לידיים ויתקנו את האפליה הזאת שרובצת על המערכת במגזר הערבי עשרות שנים.
יוסף ג'בארין: אתה העלית כמה נקודות שאני מקווה שמר מוהנא פארס יתייחס אליהן.
יוסף ג'בארין: מר פארס, אתה התייחסת עד עכשיו רק להיבט הפדגוגי ופחות התייחסת לסוגיית התקציבים, המשאבים והתשתיות.
יוסף ג'בארין: בהמשך נשמע את ההתייחסות שלך לגבי השאלה האם ההמלצות שלכם יתייחסו גם לנושאים הללו.
יוסף ג'בארין: דוקטור שרף חסאן, יושב ראש ועדת המעקב לענייני חינוך.
עלי בולבול: עוד הערה.
עלי בולבול: כל עוד התלמיד לא במרכז העניינים, זה לא ילך.
עלי בולבול: כל עוד המורים מתייחסים רק לחומר על מנת שירצו את המנהל ואת המפקח, עדיין התלמיד בשוליים.
עלי בולבול: צריך להציב את התלמיד במרכז ולהתייחס לתלמיד כתלמיד ולא מכשיר שדוחסים לו חומר לראש וכאן נגמר הסיפור.
שרף חסאן: שלום לכולם.
שרף חסאן: קודם כל, תודה על הדיון אליו אני מברך ואני מברך את שני יושבי הראש של הוועדה.
שרף חסאן: כמה הערות בקצרה.
שרף חסאן: ראשית, לגבי התוצאות.
שרף חסאן: אין מקום להפתעה.