GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יוסף ג'בארין: אנחנו מעוניינים, ואולי נקדם את זה ביחד, חבר הכנסת טופורובסקי.
יוסף ג'בארין: אפשר גם לקיים את זה בכנסת.
יוסף ג'בארין: יש הרבה שאלות, אבל הזמן דוחק.
יוסף ג'בארין: מועצת התלמידים והנוער.
ליאור בר אל: דבר ראשון, אני לא אעמיס עליכם בנתונים ודברים כאלה, כי אני חושבת ששמענו מספיק.
ליאור בר אל: לטעמי צריך לעשות, א', הפרדה בין ילדים ונוער, הם שני קהלי יעד שונים בנושא הסברה, בנושא אכיפה.
ליאור בר אל: נוער גם נוסע על אופניים חשמליים, אז מן הסתם שהנתונים גם יהיו יותר - - - נוער כן אחראי וכן יודע לעשות מה שהוא רוצה, הוא אחראי על ההשלכות של הנהיגה.
ליאור בר אל: אני לא זוכרת מי בדיוק אמר כאן, אבל דיברו על העלאת הגיל של רישיון נהיגה.
ליאור בר אל: זה צעד שהוא שגוי בעיניי, זה יוביל את הנוער לבחון גבולות וזה לא נכון.
ליאור בר אל: בעניין ילדים עם הסברה, היה הפרויקט של הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים, שלא זזים עד שכולם מקליקים, שאני מאותו דור ששמע את זה באוזן כל הזמן, וזה נכנס לתת-מודע והפך להרגל מסוים בקרב ילדים.
ליאור בר אל: לעשות משהו בסגנון הזה בנושא בטיחות בדרכים, שלא רואים אותם, לעשות שיר שהוא קליט יחד עם משפיעי רשת, יוביל להקשבה הרבה יותר גדולה של הנוער.
ליאור בר אל: מה לעשות, ילדים מקשיבים למשפיעי רשת ומקשיבים לילדים הרבה יותר טוב מאשר הם מקשיבים למבוגרים.
ליאור בר אל: בעניין הנוער, עכשיו קבינט הקורונה מתכנס על החינוך הבלתי פורמלי, שהוא עתיד להיסגר.
ליאור בר אל: זה יגרום, בין אם נרצה ובין אם לא, לשוטטות ברחובות, לאור העובדה שלנוער אין מסגרת מסוימת.
ליאור בר אל: זה גם יוביל לעלייה בנסיעה באופניים חשמליים, ניסיון לחפש תעסוקה מסוימת.
ליאור בר אל: הדגמות ויזואליות יהיו הרבה יותר אפקטיביות מאשר הרצאות עם הסברה.
ליאור בר אל: הרבה פעמים מעמיסים אותנו בנתונים, זה כבר משהו שלא מזעזע את בני הנוער לשמוע על אחוז המתים, אחוז הפצועים קשה, זה משהו שכבר לא כואב להם.
ליאור בר אל: לתת הדגמות ויזואליות, באמצעות VR, של מקרים אמיתיים שקורים בשטח, להדגים בפניהם את המסר המאוד ברור, שאין דבר כזה "לי זה לא יקרה", אין דבר כזה אם אני זהיר, אין מצב שזה יקרה לי, כי זה יכול לקרות לכולם בכל מקום.
ליאור בר אל: בעניין שיעורי התעבורה – אני עולה עכשיו לי"א, למדתי שיעורי תעבורה, היה זלזול מאוד גדול בשיעורים האלה, מהסיבה הפשוטה שמרחו אותם מאוד.
ליאור בר אל: הרגשתי שמשהו שיכולנו לסיים בתוך חודש נמרח לשנת לימודים שלמה, מה שגרם לזלזול של התלמידים.
ליאור בר אל: למה זה נמרח כל כך הרבה זמן?
יוסף ג'בארין: זה שיעורים באחריות ישירה של משרד החינוך?
יוסף ג'בארין: אתם מעורבים?
רחל טבת ויזל: אנחנו משלמים ומשרד החינוך הוא זה שעושה אותם בתוכנית משותפת.
יוסף ג'בארין: קודם כול, אתם, במועצה הארצית, תלוו את עבודת הוועדה הזאת, כי זה הציבור שלנו.
יוסף ג'בארין: יש לי הצעה.
יוסף ג'בארין: אם יש לכם מסמך בנושא הזה, שמשקף גם איך אתם רואים את הדברים, מהם הקשיים וכמובן הצעות לשיפור, אני חושב שזה מאוד יוסיף לדיונים העתידיים שלנו.
יוסף ג'בארין: אני אשמח אם יש לכם הזדמנות לקיים שולחן עגול פנימי לכם, התלמידים, בגילאים הרלוונטיים, ולשתף אותנו אולי בתובנות שלכם, זה מאוד יכול לעזור, וגם חשוב שכולנו נשמע את הפרספקטיבה שלכם.
יוסף ג'בארין: תודה שהיית איתנו.
יוסף ג'בארין: תחשבו אם אפשר מסמך כתוב בכיוונים הללו, זה מאוד יעזור.
רחל טבת ויזל: התשובה לגבי הפעילות, אם רוצים - - -
יוסף ג'בארין: חשוב לשמוע אותך כמובן.
רחל טבת ויזל: לא נמצא פה מי ששאל, אבל אני אתן תשובה גם לזה.
יוסף ג'בארין: הכול חשוב לפרוטוקול.
רחל טבת ויזל: בסדר.
רחל טבת ויזל: מצוין.
רחל טבת ויזל: קודם כול, פעילות בקיץ – יש פעילות שנעשית בכל קיץ, והשנה לא מתקיימת, מכיוון שאנחנו בדרך כלל עושים פעילות בקייטנות, מגרשי הדרכה.
רחל טבת ויזל: כל הדברים האלה בגלל הקורונה לא מתקיימים, ולכן אנחנו מנסים להגיע לילדים בדרך אחרת.
רחל טבת ויזל: יש הסברה בנושא שכחת ילדים ברכב.
רחל טבת ויזל: יש מסעות פרסום מטורגטים לנוער בפלטפורמות שהם נמצאים, גם בחברה הכללית וגם בחברה היהודית.
רחל טבת ויזל: שילוט.
רחל טבת ויזל: יש פעילות הסברה בנושא חגורות בטיחות בחברה הערבית, שמתקיימת רק בימים אלה ורק לחברה הערבית.
רחל טבת ויזל: יש פיילוט משותף, כמו שאמרתי, עם יד שרה בדרום, בנוגע לתאונות חצר בתקופה הזאת.
רחל טבת ויזל: אנחנו עובדים על זה ממש בימים אלה.
רחל טבת ויזל: תנועות וארגוני נוער, הם חזרו לעבוד לפני חודש, ואנחנו נמצאים בשיתוף פעולה עם תנועות הנוער הערביות והיהודיות והכלליות בכלל, מי שיש, על מנת שהפעילות, לפחות בתנועות הנוער, תעסוק גם בבטיחות דרכים.
רחל טבת ויזל: ופה אני אביא דוגמה לחבר הכנסת טופורובסקי, בפעילות איתם אנחנו משלמים מדי שנה 600,000 שקל למפגש הזה עם תנועות הנוער.
רחל טבת ויזל: השנה עוד לא אושר לנו שקל בוועדת החריגים.
רחל טבת ויזל: ביקשנו תוספת נוספת של 600,000 שקל לשאר תנועות הנוער שאנחנו מגיעים אליהן.
רחל טבת ויזל: בינתיים לא ראינו מזה גרוש.
בועז טופורובסקי: איפה זה תקוע עכשיו?
רחל טבת ויזל: עכשיו בוועדת חריגים.
רחל טבת ויזל: אפילו תקציב הסברה, אדוני, אושר לנו השנה בוועדת חריגים לכל מדינת ישראל, כולל החברה הערבית, כשהרוב הולך לחברה הערבית 9 מיליון שקל.
רחל טבת ויזל: 9 מיליון שקל כל תקציב ההסברה של הרלב"ד השנה בוועדת החריגים.
רחל טבת ויזל: אני מזכירה שקמפיין גדול עולה 4.5 מיליון שקל.
רחל טבת ויזל: זה לא שאנחנו לא עושים, אבל אנחנו מנסים למצוא את הפלטפורמות שעולות פחות כסף – דיגיטל, פייסבוק וכו' – על מנת להגיע.
רחל טבת ויזל: דיברו פה על כמה אנחנו משקיעים בחברה הערבית, לפחות כמו החברה הכללית, גם מבחינת איוש, גם מבחינת כוח-אדם, גם מבחינת תקציבים.
רחל טבת ויזל: 17 מיליון שקל בתקופה כזאת, כשאין לנו תקציב, הועברו as is לפעילות בחברה הערבית, כך שזה לא העניין.
יוסף ג'בארין: דובר על התקנים, חוץ ממקבולה נאסר.
רחל טבת ויזל: לא, גם מבחינת תקנים.
רחל טבת ויזל: יש שלושה אנשים באגף הסברה, אחת מהן זאת מקבולה, השניים האחרים אחראים על כל החברה הכללית.
רחל טבת ויזל: יש לנו 15 אנשים, מנהלי בטיחות אזוריים, שהם על כל הארץ, שניים מתוכם מהחברה הערבית.
רחל טבת ויזל: יש לנו בכל אחד מהנושאים אנשים מתוך החברה הערבית, אנחנו מעסיקים באאוטסורסינג אסטרטגים וחברות מהחברה הערבית, שנותנים לנו את כל הייעוץ המתאים.
רחל טבת ויזל: הבעיה היא ממש לא בעיה של כוח-אדם.
רחל טבת ויזל: ברלב"ד יש מספיק כוח-אדם.
רחל טבת ויזל: מבין 70 האנשים שיש, יש לא מעט אנשים שעוסקים בחברה הערבית.
רחל טבת ויזל: צריך להביא בחשבון שחלק מהנושאים הם נושאים שקשורים לכולם.
רחל טבת ויזל: אתה לא חייב דווקא מישהו מהחברה הערבית.
רחל טבת ויזל: כשמדובר על אגף הסברה בחברה הערבית, יש אחד כללי, אחד ערבי.
רחל טבת ויזל: זה כל הסיפור.
רחל טבת ויזל: שאלתם פה לגבי תשתיות.
רחל טבת ויזל: אדוני, זה נושא שצריך להיכנס אליו, ותשימו לב שיש פה תקלה מבחינתי.
רחל טבת ויזל: כשמשרד התחבורה אומר, והם נמצאים פה על הקו, שהם מטפלים גם בתשתיות בחברה הערבית, זה נכון, אבל לא עד הסוף.
רחל טבת ויזל: למה?
רחל טבת ויזל: מכיוון שברגע שהייתה החלטה 922, ולכאורה התקציבים היו שם, כל הזמן מדברים על כך שהתקציבים יגיעו דרך 922, אבל זה לא קורה.
רחל טבת ויזל: תקציבים לא מגיעים משם.
רחל טבת ויזל: ולכן התקציבים שהובטחו דרך ההחלטה הזאת לא באמת הגיעו.
יוסף ג'בארין: התקציבים התוספתיים?
רחל טבת ויזל: התקציבים התוספתיים.
יוסף ג'בארין: התקציב הקיים, אותו צריך לחלק באופן הוגן.
רחל טבת ויזל: ויותר מזה, אדוני, בגלל שאומרים שזה מגיע מ-922, לא בהכרח הם מקבלים כמו שאר היישובים.
רחל טבת ויזל: הייתי מציעה רק לזה לייחד דיון, כי יש פה איזה תקלה שקשורה לתשתיות בחברה הערבית, שצריך לטפל בה, היא לא קשורה לילדים, אבל היא בהחלט קשורה לחברה הערבית.
יוסף ג'בארין: יש מי שבודק את היעילות, את התוצאות של העבודה שלכם?
יוסף ג'בארין: אנחנו מזהים שכל הזמן יש החמרה בנתונים לכאורה.
רחל טבת ויזל: קודם כול, יש דוח מבקר שהיה לא מזמן על החברה הערבית.
רחל טבת ויזל: אדוני מוזמן לראות את דוח המבקר.
יוסף ג'בארין: איזה מבקר?
רחל טבת ויזל: דוח מבקר שפורסם ממש עכשיו.
יוסף ג'בארין: מבקר המדינה?
רחל טבת ויזל: מבקר המדינה, ודאי.
רחל טבת ויזל: הוא פורסם ממש לאחרונה על תאונות דרכים בחברה הערבית.
רחל טבת ויזל: רוב הפעילות נעשית על ידי הרלב"ד ולא נעשית לצערי על ידי גופים אחרים.
רחל טבת ויזל: כל פעילות שלנו אנחנו מלווים במחקר לפני ואחרי.
רחל טבת ויזל: ואני אומרת מה שאמרתי בפתח הדברים: בשנתיים 2017 ו-2018, שבהן ניתן מהמדינה בשבילנו תקציב נוסף של 15 מיליון שקל נוספים לטובת החברה הערבית, הייתה ירידה משמעותית בנפגעים בחברה הערבית.
רחל טבת ויזל: זה ממש אחד מול אחד.
יוסף ג'בארין: את אומרת שבשנה הזאת הייתה עלייה בתקציב.
רחל טבת ויזל: בשנת 2019 יש ירידה דרמטית בתקציב, בכלל בתקציב הרלב"ד ובתקציב התוספתי לחבר הערבית, ואנחנו רואים את זה.
רחל טבת ויזל: בסוף זה מתגלם בנפגעים.
רחל טבת ויזל: זאת לא החברה היחידה.
רחל טבת ויזל: כשנתנו עוד תקציב תוספתי לאזרחים ותיקים, זה ירד.
בועז טופורובסקי: אנחנו עובדים שלך בדברים האלה.
בועז טופורובסקי: תפעילו אותנו, בשביל זה אנחנו כאן.
רחל טבת ויזל: אתם יכולים בוועדת החריגים להגיד שישחררו את הכסף?
רחל טבת ויזל: הלוואי.
בועז טופורובסקי: בואי ננסה ללחוץ.
בועז טופורובסקי: לא ידעתי.
בועז טופורובסקי: אם אנחנו לא מכירים בעיות, אנחנו לא יודעים ללחוץ ולנסות לפתור אותן.
יוסף ג'בארין: במיוחד אם זה קשור לוועדת החריגים.
יוסף ג'בארין: אם זה נושא פוליטי בתוך הכנסת, זה התפקיד שלנו לקדם את זה.
רחל טבת ויזל: אנחנו מחלקים תקציבים לכל הרשויות המקומיות לפעילות בטיחות בדרכים.
רחל טבת ויזל: חילקנו השנה בסך הכול 4.5 מיליון שקל.
רחל טבת ויזל: זה מה שאושר לנו, במקום ה-10 מיליון, שגם זה לא הרבה.
רחל טבת ויזל: זה מה שאושר בוועדת חריגים במשרד האוצר.
בועז טופורובסקי: בעבר גם היה 30 מיליון.
רחל טבת ויזל: זה מה שאושר.
רחל טבת ויזל: תקציב הרלב"ד הוא 74 מיליון שקל, אנחנו ראינו מתוכו השנה פחות ממחצית.
בועז טופורובסקי: זה בדיחה, ואחר כך מתפלאים.
רחל טבת ויזל: ככה זה עובד.
יוסף ג'בארין: חבל.
רחל טבת ויזל: אני אשמח להעביר רשימה מפורטת של תקציבים, חלקם תקציבים שאושרו בעבר ושאינם נמצאים היום ותקציבים תוספתיים שביקשנו.
רחל טבת ויזל: אגב, יש תוכנית סדורה 5030, תוכנית לעשור הקרוב, רק שצריך לתקצב אותה ולהתחיל ליישם אותה.
רחל טבת ויזל: יש תוכנית סדורה.
בועז טופורובסקי: יש ביום שני ישיבה בוועדת הכלכלה.
רחל טבת ויזל: אנחנו שם.
בועז טופורובסקי: אנא תני לי לפני זה את הכול.
בועז טופורובסקי: תני לי לעבוד בשביל זה.
יוסף ג'בארין: מה הנושא?
בועז טופורובסקי: תאונות דרכים.
רחל טבת ויזל: השבוע זה רכב כבד.
רחל טבת ויזל: שני שלאחריו.
רחל טבת ויזל: תקבלו את הכול.
רחל טבת ויזל: בשמחה.
יוסף ג'בארין: יהיו דיונים כמובן בוועדות אחרות.
יוסף ג'בארין: ההתמקדות שלנו תהיה בנושא של ילדים, ואנחנו נמשיך לעשות את זה.
יוסף ג'בארין: ולכן אם גם תוכלי לעזור לנו בהמשך, בדיונים הבאים - -
יוסף ג'בארין: - - אם יהיה פילוח לגבי מצב תאונות הדרכים בקרב ילדים ומה ניתן לעשות.
יוסף ג'בארין: בהמשך נדבר על הקצאת תקציבים, חלק הלך לכיוון הזה של בטיחות ילדים.
יוסף ג'בארין: תודה, חבר הכנסת טופורובסקי וחבר הכנסת טיבי, על היוזמה.
יוסף ג'בארין: זה רק תחילת הדיון.
יוסף ג'בארין: אם בהמשך נעלה דברים יותר נקודתיים, כך שיופיעו בדיון מהיר של שעה כדי למקד את זה, זה יכול לעזור לנו, לרבות תקציבים שאולי נחסמו או כרגע לא אושרו, כדי שנוכל לקדם.
יוסף ג'בארין: תודה רבה לכם.
יוסף ג'בארין: בוקר טוב לכולם, סבאח אל חיר, היום יום שני, 13 ביולי, ישיבה שלישית של הוועדה לזכויות הילד והיא תעסוק לדעתי באחד הנושאים הכי חשובים שהוועדה הזו עסקה בהם בשנים האחרונות וגם תמשיך לעסוק הפעם, הנושא של בטיחות ילדים בישראל בכלל, אבל אולי באופן מיוחד היום נמקד את הדיון בתוכנית הלאומית לבטיחות ילדים, תוכנית חומש שהחלה בעצם ב-2017 גם בליוויה של קודמתי בתפקיד כאן, חברת הכנסת ד"ר יפעת שאשא ביטון.
יוסף ג'בארין: התוכנית הזו התקדמה במהלך לפחות שנתיים-שלוש הראשונות ואנחנו עכשיו לקראת אולי השנה הרביעית וזו ההזדמנות באמת לבחון מה קורה בהתקדמות התוכנית, מה הושג, מה עוד לא הושג.
יוסף ג'בארין: אני מבין שבגלל המצב המיוחד כיום יכול להיות שיש קשיים תקציביים.
יוסף ג'בארין: אני מקווה שאיתנו גם נציג משרד האוצר, שנוכל גם לעמוד על הדברים גם ברמה התקציבית.
יוסף ג'בארין: אני רוצה לפתוח ולהגיד לכם שהוועדה הזו מרגישה באמת שליחות בנושא הזה של להגן על שלומם ועל בטיחותם של ילדים בישראל.
יוסף ג'בארין: אני חושב שמרבית המחקרים בנושא גם בישראל וגם בעולם מראים שמרבית מהתאונות הקטלניות של ילדים אפשר באמת היה לחסוך ואז אפשר היה לחסוך בחיי ילדים ואפשר היה לחסוך בכל מה שקשור לישראל, באלפי ואולי עשרות אלפי ילדים נפגעים.
יוסף ג'בארין: אני מבין שסטטיסטית אנחנו מדברים על כך שילדים מגיעים לחדרי מיון בישראל כמעט כל שלוש דקות ובממוצע הם נשארים שלושה עד ארבעה ימים באשפוז, מה שבהחלט יכול להראות על התופעה הקשה הזו.
יוסף ג'בארין: אני גם מבין שמבחינת ממוצע, המספרים מדברים על בסביבות 115-116 ילדים שנופלים קורבן לכל סוגי התאונות: דרכים, פגיעות בבית, טביעות, פגיעה בחצר הבית.
יוסף ג'בארין: כל מספר הוא גדול אבל המספר הזה, כשאנחנו משווים אותו אולי לגודל של שלוש כיתות שבעצם נמחקות בשנה בגלל תאונות קטלניות של ילדים, זה רק מראה על חשיבות הדיון וחשיבות ההתקדמות בנושא כדי לקדם בטיחותם של כל הילדים.
יוסף ג'בארין: אני מציע שנפתח אולי בעדכון היות והישיבה האחרונה בנושא הייתה לפני כשנתיים, אז בשנה האחרונה היו בעיקר בחירות, אז לא הייתה לנו הזדמנות בוועדה לשמוע עדכון לגבי קצב ההתקדמות של התוכנית, מה הושג ומה מתעכב.
יוסף ג'בארין: אולי נתחיל ממשרד הבריאות שבעצם התוכנית מבוצעת בחסותו.
יוסף ג'בארין: האם פרופ' גרוטו איתנו, המשנה למנכ"ל המשרד?
תמי ברנע: הוא לא נמצא.
יוסף ג'בארין: הוא עדיין לא איתנו.
תמי ברנע: אולי שני המזכירה?
תמי ברנע: לא, אז זהבה רומנו.
יוסף ג'בארין: זהבה רומנו שהיא מנהלת התוכנית, היא גם מנהלת המחלקה לשירותים רפואיים במשרד הבריאות.
יוסף ג'בארין: זהבה איתנו?
זהבה רומנו: כן, אני אתכם.
זהבה רומנו: הייתי מאוד שמחה שפרופ' גרוטו יהיה איתנו ויאמר את הדברים אבל אני מקווה שהוא יוכל להצטרף בהמשך.
זהבה רומנו: קודם כל תודה רבה היושב ראש על הפתיח המעודד שסיפרת על התוכנית הלאומית.
זהבה רומנו: התוכנית הלאומית באמת עשתה בשנתיים האחרונות כברת דרך.
זהבה רומנו: אני אשתדל לספר באמת על קצה המזלג כדי לתת מקום לחבריי השותפים בתוכנית, וזאת הזדמנות מאוד טובה להודות לכולם על שיתוף הפעולה שאני זוכה לו וכולנו זוכים לו בעצם מהשותפים.
זהבה רומנו: אני רוצה להודות גם לארגון "בטרם" שמלווה אותנו בתוכנית בכל התהליכים.
זהבה רומנו: תמי, אפשר להעלות את המצגת ששלחנו?
תמי ברנע: כן.
זהבה רומנו: אני באמת אתן איזושהי סקירה ממש קצרה לאור הנתונים הקשים שהיו בשנת 2012, והנתונים האלה לצערנו עדיין מלווים אותנו.
זהבה רומנו: אולי קצת פחות נפגעים, פחות נהרגים אבל לאור הנתונים הקשים שהיו בשנת 2012 הוחלט על ההקמה של התוכנית.
זהבה רומנו: הוחלט לעשות מיפוי בכל משרדי הממשלה לגבי מה נעשה בנושא של בטיחות ילדים.
זהבה רומנו: הוקם איזשהו מסמך עב-כרס של תוכנית עם משימות מה צריך לעשות בכל משרד ומשרד.
זהבה רומנו: התוכנית הזאת תומחרה.
זהבה רומנו: זאת הייתה תוכנית מאוד גדולה, מאוד מקיפה.
זהבה רומנו: בשנת 2017 הוחלט לצמצם את התוכנית לחמישה משרדי ממשלה שהם חמישה משרדי ממשלה רלוונטיים, כאשר אתם רואים את השותפים שהיו בתחילת הדרך ואת הצמצום לחמישה משרדי ממשלה, שזה משרד החינוך, משרד התחבורה, משרד הרווחה ומשרד הכלכלה.
זהבה רומנו: אלה חבריי השותפים לתוכנית הלאומית.
זהבה רומנו: אני גאה לבוא ולומר שבעצם כל החברים התגייסו והמשימה הכי חשובה שהייתה בעצם של התוכנית זה לשים את הנושא של בטיחות ילדים בתוכניות העבודה של המשרדים, לשים את זה כחלק נכבד בתוך תוכנית העבודה.
זהבה רומנו: קודם לכן זה היה נושא שהוא היה פרוייקטלי.
זהבה רומנו: לא עוד.
זהבה רומנו: התוכנית הלאומית הפכה להיות משימה חשובה בתוכניות העבודה של כל משרד ומשרד.
זהבה רומנו: המבנה הארגוני שלנו - חשבנו שנכון בעצם כדי לפעול, זה קודם כל להקים ועדת היגוי בין-משרדית כאשר המטרות שלה היו לקבוע מטרות ויעדים, מדדים מאוד ברורים לקראת מה אנחנו הולכים, מה אנחנו רוצים להשיג.
זהבה רומנו: לצד ועדת ההיגוי הקמנו ועדות מקצועיות: ועדה מקצועית להכשרת אנשי מקצוע, ועדה מקצועית להסברה לאומית, ועדה מקצועית שתדון באוכלוסיות מיוחדות כמו האוכלוסייה הערבית והאוכלוסייה החרדית שאנחנו יודעים שיש שם יותר היפגעות, ועדה מקצועית לאיסוף נתונים.
זהבה רומנו: אני תיכף אפרט מה היו אסטרטגיות הפעולה.
זהבה רומנו: ועדת ההיגוי קבעה אסטרטגיות פעולה.
זהבה רומנו: אסטרטגיות הפעולה, אני קצת ארחיב לגבי הנושא, נתונים ומידע.
זהבה רומנו: כל משרד ומשרד בעצם אסף נתונים לגבי היפגעות ילדים.
זהבה רומנו: הנתונים נשמרו באותו משרד.
זהבה רומנו: ארגון "בטרם", באדיבותו אסף נתונים ממספר משרדים, אסף נתונים מבתי החולים ובעצם נתן לנו דוחות שנתיים לגבי הנושא של היפגעות ילדים.
זהבה רומנו: חלק מהמידע שהיה קיים במשרדים בעצם לא היה שקוף לכל המשרדים האחרים ולכן חשבנו שהכי נכון להקים מאגר לאומי אחד שבו יאספו בעצם באופן לא מזוהה כל הנתונים בנושא של היפגעות ילדים.
זהבה רומנו: אנחנו יודעים שנתונים זה דבר מאוד חשוב לקבלת החלטות, לפיתוח של אסטרטגיות מה נכון להשקיע, איפה נכון להשקיע, לאגם משאבים.
זהבה רומנו: דבר ראשון שחשבנו שנכון זה בעצם להקים ועדה שהיא בין-משרדית עם מיטב האנשים שעוסקים בנושא של מחשוב ונתונים ולקדם את הנושא.
זהבה רומנו: כבר בשנת 2019 התחלנו באיסוף נתונים ממאגרי מידע שנמצאים במשרד הבריאות.
זהבה רומנו: מאגר המידע הגדול זה בעצם בתי החולים.
זהבה רומנו: היום 24 חדרי מיון ומחלקות אשפוז בעצם מדווחים על היפגעות.
זהבה רומנו: אנחנו נמצאים בקשרים מאוד מתקדמים עם משרד החינוך לקבלת המידע ממאגרים שנמצאים במשרד החינוך.
זהבה רומנו: לצערנו הקורונה קטעה לנו את התהליך כי כל צוות המחשוב שלנו התגייס לצורך שדרוג המחשוב במגפת הקורונה, אבל אני מאוד מקווה שנוכל במהרה לגשר על הפערים ולחזור לעבודה המבורכת הזאת שנעשתה מול משרד החינוך.
זהבה רומנו: בהמשך אנחנו נתחבר למאגרים נוספים כמו מאגר של מד"א, שלמד"א יש מאגר גם בנושא של היפגעות.
זהבה רומנו: אנחנו יודעים שלמכבי האש יש מאגר של היפגעות ועוד משרדים נוספים שיש להם מאגרים.
זהבה רומנו: זה יהיה בשלב הבא.
זהבה רומנו: אנחנו נעשה את זה שלב-שלב.
זהבה רומנו: אסטרטגיית הפעולה הבאה זה התמקצעות ובניית יכולות לאנשי מקצוע.
זהבה רומנו: הקמנו ועדה מקצועית שבה ישבנו, נציגים של המשרדים השותפים, אנשים בכירים בנושא של הדרכה ופדגוגיה.
זהבה רומנו: השכלנו להבין שיהיה קושי להגיע לכל מטפל, לכל איש חינוך, לכל גננת, לכל סייעת עם תכנים בנושא של בטיחות ילדים, וחשבנו שנכון גם להביא את התכנים בצורה פרונטלית וגם נכון להביא את התכנים בצורה דיגיטלית: פיתוח של לומדות, פיתוח של סרטונים.
זהבה רומנו: הסרטונים והלומדות יהיה נגישים לכולם.
זהבה רומנו: הם יוכלו בכל זמן פנוי להיכנס, בנוסף, לא כמשהו שהוא רק לשעות פנאי אלא כחומר לימודי שישמש גם לצורך העברת מידע ולצורך בחינה של אנשי המקצוע ואולי אפילו בעתיד אפשר לחשוב על איזה סוג של רישוי.
זהבה רומנו: חינוך והסברה לקהל הרחב - אני חושבת שנעשתה כאן עבודה מאוד מאוד חשובה ומבורכת.
זהבה רומנו: ישבנו כל הדוברים של המשרדים השותפים, חשבנו ביחד איך להעביר מסרים לקהל הרחב בנושא של מניעת טביעות, בנושא של כוויות.
זהבה רומנו: יצא קמפיין בשנת 2019, קמפיין שקיבל הדים חיוביים מהקהל, מהשטח.
זהבה רומנו: אני חושבת שהקמפיין היה קמפיין שהיה גם נגיש לאוכלוסיות השונות.
זהבה רומנו: זה היה קמפיין מאוד מוצלח.
זהבה רומנו: אני חושבת שהצלחת הקמפיין נובעת מזה שבאמת ישבו דוברים מכל המשרדים השונים ונתנו את החלק שלהם ואת הידע שלהם ואת הרצון הטוב שלהם.
זהבה רומנו: היה כאן איגום משאבים.
זהבה רומנו: היה קמפיין שבאמת זכה להרבה מאוד תקציב וזה הוכיח את עצמו.
זהבה רומנו: אנחנו נשמח להעלות קמפיינים נוספים.
זהבה רומנו: יש קמפיין נוסף שעומד כרגע בקנה, אם אפשר לומר כך.
זהבה רומנו: אנחנו מנסים למצוא תקציב כדי להעלות אותו.
זהבה רומנו: הוא כנראה לא יהיה קמפיין טלוויזיה, הוא יהיה יותר קמפיין מדיה אבל אנחנו חושבים שזה חשוב, בטח גם עכשיו בעידן הקורונה שהילדים נמצאים יותר בבית, ואם ילדים נמצאים בבית אנחנו יותר משתמשים בבריכות שהן בריכות ביתיות.
זהבה רומנו: הבריכות הביתיות הן פחות מוגנות.
זהבה רומנו: אנחנו לא מתייחסים לבריכה ביתית כמשהו מסוכן שנמצא בתוך הבית.
זהבה רומנו: הקמפיין יהיה באמת יותר מכוון לנושא של בריכות ביתיות ואיך להגן על הילדים סביב מים בבית.
יוסף ג'בארין: זהבה, הקמפיינים מותאמים גם להקשר של הקורונה או שעדיין לא הגעתם לשלב הזה?
זהבה רומנו: הקמפיינים לא מותאמים בהקשר של הקורונה, הקמפיינים מותאמים בהקשר של בטיחות ילדים.
זהבה רומנו: יש לא מעט קמפיינים בהקשר של הקורונה.
זהבה רומנו: אנחנו לא נכנסנו לנושא של הקורונה.
זהבה רומנו: אני חייבת לציין שבתקופת הקורונה כולם היום מגויסים לקורונה, כולל אני כמנהלת התוכנית.
זהבה רומנו: אני מאוד שמחה שהפתיחה הזאת של הוועדה החזירה אותנו לעסוק בתוכנית.
זהבה רומנו: כל הנושא הזה של חינוך והסברה שקשור לקורונה, יש גורם במשרד שגם מעביר מסרים לילדים, גם מעביר מסרים למבוגרים.
זהבה רומנו: יש לא מעט חומרים שעוברים במדיות השונות לגבי איך צריך להתנהג כדי להימנע מחשיפה.
יוסף ג'בארין: כן, אבל אפשר לומר שאחת ההשפעות של הקורונה, שאולי יש היום שימוש יותר בבריכות ביתיות, אז אני מניח שהקמפיין יהיה מותאם למציאות החדשה הזאת.
זהבה רומנו: לסביבה החדשה הזאת, נכון.
זהבה רומנו: הקמפיין יהיה מותאם לסביבה החדשה כי יהיה יותר שימוש בבריכות הביתיות כי הבריכות הציבוריות כרגע סגורות.
יוסף ג'בארין: את יכולה לתת עוד דוגמאות?
יוסף ג'בארין: נניח בריכות ביתיות, יש עכשיו שימוש מוגבר יותר.
יוסף ג'בארין: יש עוד תחום אחד או שניים שאתם מזהים, מגורמי הסיכון כלפי ילדים שעכשיו יש שימוש יותר מוגבר בו בגלל הקורונה?
זהבה רומנו: אני לא יכולה לומר את זה.
זהבה רומנו: אורלי נמצאת איתנו על הקו.
זהבה רומנו: אורלי בטח ובטח תוכל לומר כי הם המשיכו את הפעילות הברוכה שלהם גם בתקופת הקורונה.
זהבה רומנו: אורלי, תוכלי לענות על השאלה?
יוסף ג'בארין: לא, נחכה.
זהבה רומנו: אוקיי.
יוסף ג'בארין: כדאי להתקדם עם הצגת התוכנית.
זהבה רומנו: דיברנו בעצם על נושא של חינוך והסברה, שגם הייתי רוצה להוסיף בחלק של החינוך וההסברה את התכנון שלנו לעתיד.
זהבה רומנו: זה תכנון של פורטל הורים לשנים הראשונות.
זהבה רומנו: הפורטל בעצם ינגיש מידע בכל מיני נושאים בנושא של בטיחות ילדים.
זהבה רומנו: הורים יוכלו להיכנס לפורטל.
זהבה רומנו: בזמן שהם נרשמים לקבלת תור בטיפת החלב יועבר להם מידע באמצעות דף הנחיה, אם זה לוואטסאפ, אם זה למייל בנושא של בטיחות ילדים.
זהבה רומנו: זאת הזדמנות להעביר להם מסרים.
זהבה רומנו: הם יכנסו לאתר.
זהבה רומנו: האתר יהיה ידידותי.
זהבה רומנו: הם יוכלו לקרוא על נושאים שונים.
זהבה רומנו: משרד החינוך, אני קצת גולשת לחבריי ובטח הם יספרו על הפורטל, גם כן בנושא של העברת מסרים להורים, שהפורטל הוא קצת לילדים יותר מבוגרים, לילדי הגן וילדי בית הספר.
זהבה רומנו: אני חושבת ששני התחומים האלה יתממשקו יחד וזה באמת יעשיר את הקהל הרחב.
זהבה רומנו: גם במהלך כל השנה אנחנו בעצם מעבירים מסרים, אם זה באמצעות הפייסבוק, אם זה באמצעות המדיה הדיגיטלית בנושאים שונים שקשורים לחגים, שקשורים לחזרה לבית הספר וכו'.
זהבה רומנו: אולי אפרט את זה קצת יותר בהמשך אבל זו רק טעימה.
זהבה רומנו: כל זה נעשה בשנת 2019 לאורך כל השנה.
זהבה רומנו: דוח המלצות להגברת בטיחות ילדים בחברה הערבית - הקמנו צוות בראשותו של ד"ר מוחמד אל נבארי שהיה ראש מועצת חורה, איש מאוד עסוק שלקח על עצמו לפתח תוכנית לגבי הנושא, איך מעבירים ערכים ומסרים לאוכלוסייה הערבית.
זהבה רומנו: אנחנו כרגע בגיבוש של הדוח.
זהבה רומנו: ברגע שהדוח יצא אנחנו נשמח להגיש אותו באופן חגיגי לוועדה המכובדת הזו.
יוסף ג'בארין: ד"ר מוחמד נבארי יהיה איתנו?
זהבה רומנו: אני העברתי את הנתונים לתמי.
זהבה רומנו: אני מקווה שתמי הצליחה ליצור איתו קשר.
זהבה רומנו: הוא מאוד מאוד עסוק.
זהבה רומנו: הזמן היה מאוד קצר להתארגן אז אני מקווה שבפעמים הבאות הוא בטח יצטרף.
זהבה רומנו: אני אבקש ממנו שיספר.
זהבה רומנו: בטח כשהדוח יהיה מוכן אנחנו ניתן לו את הכבוד הראוי להציג את הדוח לוועדה.
יוסף ג'בארין: זהבה, אני מבין ששתי הקבוצות אולי הייחודיות ברמה של סיכון מוגבר זה האוכלוסייה הערבית והאוכלוסייה החרדית.
זהבה רומנו: נכון.
יוסף ג'בארין: יש צוות דומה באוכלוסייה החרדית או שבשלב הזה הצוות בראשות ד"ר נבארי בחברה הערבית?
זהבה רומנו: אנחנו קודם כל הקמנו את הצוות הזה של האוכלוסייה הערבית.
זהבה רומנו: אנחנו חשבנו שיש מקום באמת להתמקד ולתת לזה מקום מאוד מאוד חשוב ומאוד נכבד.
זהבה רומנו: לגבי האוכלוסייה החרדית, אנחנו פועלים מול החטיבה שלנו של צמצום פערים, עם שולמית אבני, עם אמה אברבוך שהיא הנציגה בחטיבה לנושא האוכלוסייה החרדית.
זהבה רומנו: אנחנו מתייעצים איתה כשאנחנו רוצים להעביר מסרים, כשיש איזושהי פעילות מסוימת.
זהבה רומנו: נכון להקים ועדה נוספת.
זהבה רומנו: אני חייבת לציין, אנחנו די צעירים בתוכנית.
זהבה רומנו: התוכנית בעצם קיבלה תקציב והתחילה להתגבש מאמצע שנת 2018.
זהבה רומנו: 2017 זה רק היו הניצנים הראשונים אבל באמצע 2018 אנחנו התחלנו לפעול.
זהבה רומנו: 2018 ו-2019 אלה היו באמת שנים מאוד ברוכות עם הרבה מאוד עשייה אבל זה לא מספיק.
זהבה רומנו: אנחנו היינו רוצים שגם שנת 2020 ו-2021 ו-2022 נצליח לעשות מעבר למה שעשינו בשנת 2019 או לפחות כמו שעשינו בשנת 2019.
זהבה רומנו: העבודה עוד רבה לפנינו ואנחנו ניקח את זה לתשומת ליבנו.
יוסף ג'בארין: כן, ונושא אחרון?
זהבה רומנו: לגבי הנושא האחרון זה קידום והתאמת סטנדרטיזציות תקינה ואכיפה.
זהבה רומנו: אנחנו חושבים שזה נושא מאוד מאוד חשוב, כל הנושא הזה של סטנדרטיזציה.
זהבה רומנו: אני מדברת על העברה של חוזרים, נהלים, סטנדרטים בנושאים שונים.
זהבה רומנו: אשאיר לחברתי ממשרד הכלכלה שתספר על כנס הסטנדרטים שנעשה עם הרשויות המקומיות, אבל אני אספר לגבי תוכנית הדגל שלנו, שזה קידום והתאמת מוצרים למניעת שכחת ילדים ברכב.
זהבה רומנו: אנחנו חווינו בשנת 2018 שנה מאוד קשה שנשכחו הרבה מאוד ילדים ברכב, והילדים, אני לא רוצה להשתמש בביטויים קשים כמו ניצלו למוות שזה ביטוי מאוד מאוד קשה, וחשבנו להקים תוכנית, בעצם לקחת טכנולוגיות שקיימות, ויש לא מעט טכנולוגיות למניעת שכחת ילדים ברכב, חלקן מתחברות למכשירים הסולאריים, חלקן מתחברות לרכבים, חלקן עומדות בתקן, חלקן לא עומדות בתקן.
זהבה רומנו: מכון התקנים הישראלי קבע תקן לטכנולוגיות למניעת שכחת ילדים ברכב.
זהבה רומנו: הטכנולוגיות שקיימות היום בשוק לא פונות למכון התקנים כדי לקבל תקן בגלל העלויות הגבוהות ולכן חשבנו שהכי נכון זה להקים ועדה מקצועית, והקמנו ועדה מקצועית בשנת 2019 של אנשי אקדמיה שעוסקים בטכנולוגיה, של אנשים מחברות טכנולוגיות מהמובילים במדינת ישראל, ממשרד התחבורה, מהמועצה לחדשנות.
זהבה רומנו: כולם הגיעו באופן וולונטרי.
זהבה רומנו: הוועדה קבעה סטנדרטים מה הם תנאי הסף לטכנולוגיה של מניעת שכחת ילדים ברכב.
זהבה רומנו: אנחנו בשלבים סופיים של כתיבת הקול קורא.
זהבה רומנו: ייצא קול קורא למי שיש לו טכנולוגיה שהיא בעצם כבר טכנולוגיה שהיא כבר קיימת, לא טכנולוגיה שעכשיו הוא הולך וממציא אלא טכנולוגיה שהיא טכנולוגיה קיימת.
זהבה רומנו: אנחנו נביא את הטכנולוגיות שייבחרו בקול קורא, נביא אותם לוועדה המקצועית.
זהבה רומנו: הוועדה המקצועית תבחן האם הטכנולוגיות האלה עומדות בתנאי הסף.
זהבה רומנו: אנחנו נגיש את הטכנולוגיות האלה בשם התוכנית הלאומית לבטיחות ילדים למכון התקנים.
זהבה רומנו: אנחנו נממן את התקן לאותה טכנולוגיה והטכנולוגיה הזאת בעצם אחר כך תפורסם להורים בדרכים שונות, אם זה במדיה, אם זה בפורטלים גם של המשרדים השונים, ונאמר להם, אם כבר אתם מחליטים לרכוש טכנולוגיה ולשים אותה ברכב, שהטכנולוגיה הזאת תהיה טכנולוגיה שהיא טכנולוגיה אמינה.