GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
פירדאוס חביב אללה: גם אם אנחנו מתקצבים מיליוני שקלים בחודש, לא בשנה, זה לא מספיק אם אבא ואימא יודעים שהבן שלהם עובר על החוק והם מנסים להגן עליו, מנסים לתמוך בו.
פירדאוס חביב אללה: אני דורשת מכל אימא שיודעת שהבן שלה משתמש בסמים, שהבן שלה עבריין תנועה – אימא יודעת, אימא תמיד יודעת מה יש לילדים שלה – שהיא תגיד למשטרה, שהיא תתבע אותו, שהיא תגיד: אני רוצה לעזור לבן שלי.
פירדאוס חביב אללה: איך עושים את זה?
פירדאוס חביב אללה: אני לא יודעת.
פירדאוס חביב אללה: אולי דרך מחלקות רווחה ומועצות מקומיות ועיריות.
פירדאוס חביב אללה: זה החלום הכי רע שדמיינתי לעצמי, שאני אאבד את הבת שלי שעסקה באומנות ובמוזיקה, באקטיביזם.
פירדאוס חביב אללה: היא הייתה אקטיביסטית מספר אחת, היא חברה שלי.
פירדאוס חביב אללה: פשוט איבדתי את החברה שלי, וזה לא קל.
פירדאוס חביב אללה: עפים לי הדברים מהראש מרוב שאני חושבת עליה.
יוסף ג'בארין: תודה רבה לפירדאוס.
יוסף ג'בארין: אנחנו כמובן משתתפים בצערה.
יוסף ג'בארין: זה מקרה מאוד טרגי.
יוסף ג'בארין: ההערות שלה נוגעות גם לדברים שאמורים לעסוק בהם גם בדיון, גם בעניין החינוכי, ההסברתי, גם בעניין התשתיות, גם בעניין בני הנוער המעורבים בתאונות דרכים.
יוסף ג'בארין: חברי אוסאמה סעדי.
אוסאמה סעדי: כבוד היושב-ראש, חברי יוסף ג'בארין, קודם כול, מברוכ, ישיבה ראשונה בסוגיה מאוד מאוד כואבת, ועכשיו בדיוק ראינו דוגמה לכאב ולסבל של המשפחות.
אוסאמה סעדי: תודה לחבריי, חברי ד"ר אחמד טיבי ובועז טופורובסקי, על היוזמה, על הדיון המהיר הזה.
אוסאמה סעדי: בשבוע הזה שערוב נהרגה בתאונת דרכים הייתי באין מאהל והיינו ביחד, אדוני היושב-ראש - - -
יוסף ג'בארין: נפגשנו בבית האבלים בעין מאהל.
אוסאמה סעדי: נפגשנו בעין מאהל וניחמנו את המשפחה האבלה, אבל באותו שבוע ממש עברנו מבית אבלים לבית אבלים.
אוסאמה סעדי: היינו בשַפָאעַמְר, גם בחורה צעירה, סוגו'ד יאסין.
אוסאמה סעדי: היינו גם בביר אל מכסור, גם בחורה בת 20, פטמה חג'יראת.
אוסאמה סעדי: היינו גם באכסאל, סטודנט בשנה שלישית, שלמד באוניברסיטת ג'נין, מואיד עודה, שגם נהרג בתאונת דרכים, ואבא שלו עוד מעט חבר מועצה באיכסאל מטעם תע"ל.
אוסאמה סעדי: עמאר אבו עיאש מלקיה, גם בדרום.
אוסאמה סעדי: ולין נסראוי, בטח הזכרתם אותה, היא בחורה צעירה, נדמה לי בת עשר, ממג'ד אל-כרום.
אוסאמה סעדי: וממש לפני יומיים, האחרון שנהרג בתאונת דרכים, הוא כאמל טאהא מכאבול וגם אישתו נפצעה באופן קשה.
אוסאמה סעדי: באותו שבוע כתבתי, בועז והיבה – כתבתי פוסט שמדובר ב-45 הרוגים בתאונות דרכים מהחברה הערבית.
אוסאמה סעדי: לפי הנתונים שקיבלנו עכשיו מדובר כבר על 49.
אוסאמה סעדי: מתוך 139 השיעור הוא 35%.
אוסאמה סעדי: הנתון הזה אומר דרשני, הוא אומר הכול.
אוסאמה סעדי: השיעור שלנו מבין אזרחי המדינה הוא 20% והשיעור שלנו בתאונות דרכים הוא 35%, זה אומר שהסוגיה הזאת היא סוגיה כואבת מאוד.
אוסאמה סעדי: יש כבישים שהם כבישים אדומים.
אוסאמה סעדי: אנחנו יודעים כולנו שמדובר בכבישים אדומים - - -
יוסף ג'בארין: "כבישי מוות", קוראים להם.
אוסאמה סעדי: כבישי מוות.
אוסאמה סעדי: זה נושא לתשתיות, אבל גם יש בעיה פנימית אצלנו בחברה הערבית, מבחינת אחוז השתתפות הצעירים בגילאים האלה שדיברת עליהם, שבאמת צריכים הסברה וחינוך תעבורתי, כדי לצמצם באופן ניכר את מספר ההרוגים וגם הנפגעים קשה.
אוסאמה סעדי: לפעמים הנפגעים קשה הם טרגדיה חיה וממשיכה.
אוסאמה סעדי: לכן זה נושא שאני מבקש, אדוני היושב-ראש, שתשים לב אליו.
אוסאמה סעדי: יש גם הנושא של פגיעה בחצרות, ילדים במיוחד, פגיעה מההורים לפעמים, שזה גם טרגדיה.
אוסאמה סעדי: כל הכבוד לכם, ברשות לבטיחות בדרכים, אבל זה לא מספיק, צריך עוד תקציבים.
אוסאמה סעדי: אתם עושים עבודה טובה, גם מקבולה נאסר, שהיא באמת עושה עבודה טובה בעניין הזה של הסברה בחברה הערבית, אבל צריך יותר.
אוסאמה סעדי: כל הנושא של התעסוקה, שאין לנו תעסוקה בחברה הערבית, וכל הזמן הנהגים על ההגה.
אוסאמה סעדי: כאשר נוסעים בכל יום מהצפון לדרום, יש מורים, ודיברנו על זה, שנוסעים יום-יום לבאר שבע וחוזרים, אז ודאי שפה הסיכון גבוה ביותר שתקרה תאונת דרכים.
אוסאמה סעדי: זה נושא חשוב וכואב וצריכים להמשיך כל הזמן, כל יום, לדבר על הנושא הזה.
יוסף ג'בארין: תודה, חברי חבר הכנסת סעדי.
יוסף ג'בארין: אגב, הערה לגבי שיעור האזרחים הערבים בקרב הנוהגים.
יוסף ג'בארין: אני לא יודע אם יש פילוח כזה.
רחל טבת ויזל: בוודאי.
יוסף ג'בארין: הנוכחות של הנהגים הערבים בין כלל - - -
רחל טבת ויזל: אדוני, אני יכולה לתת.
יוסף ג'בארין: בגלל מרחקי הנסיעה, אז יש נוכחות.
יוסף ג'בארין: נגיע לזה.
רחל טבת ויזל: אין לי פה כרגע, כי התכוננתי על ילדים, אבל ודאי שיש לנו פילוחים של החברה הערבית.
יוסף ג'בארין: השיעור הוא גדול יותר משיעורם הכללי?
רחל טבת ויזל: מבחינת נסועה.
רחל טבת ויזל: הטיעון שהם נוסעים למרחקים יותר גדולים וארוכים הוא טיעון נכון.
רחל טבת ויזל: ברור, אין שאלה בכלל.
יוסף ג'בארין: אני שואל אם יש גם נתונים שמחזקים את הטיעון הזה.
יוסף ג'בארין: נשמח לדעת.
רחל טבת ויזל: אני אעביר.
יוסף ג'בארין: חברת הכנסת היבה יזבק.
יוסף ג'בארין: ד"ר היבה יזבק.
היבה יזבק: קודם כול, אני מברכת אותך, חברי חבר הכנסת ג'בארין על ראשות הוועדה, אני בטוחה שתוכל לקדם כאן עבודה מקצועית, שחשובה לכולם, בנושאים מהותיים, וזה אחד הנושאים המרכזיים, הכואבים והכאובים לנו במיוחד כחברה.
היבה יזבק: נתונים מזעזעים.
היבה יזבק: אנחנו מדברים על 49 הרוגים, אזרחים ערבים, בתאונות דרכים עד עכשיו, כשאנחנו עדיין בתחילת חודש יולי.
היבה יזבק: בשנה שעברה, ב-2019, לפי הנתונים, נהרגו 48 אזרחים ערבים בתאונות דרכים.
היבה יזבק: אנחנו מדברים על אחוז מאוד גבוה לעומת השקעה מזערית.
היבה יזבק: אני יודעת שלפי החלטת הממשלה 922 היה צריך להשקיע כ-20% מתקציב ההסברה בחברה הערבית, אבל זה לא יושם וזה לא קיים.
יוסף ג'בארין: ההסברה של הרשות הלאומית, הכוונה?
היבה יזבק: כן.
רחל טבת ויזל: אני אסביר, חצי מהתקציב שלנו של הסברה, זאת אומרת, חלק ניכר מתקציב ההסברה הולך לחברה הערבית.
רחל טבת ויזל: לצערי דרך תוכנית 922 לא קיבלנו גרוש.
היבה יזבק: אני אמשיך ואז אני אשמח לשמוע התייחסות.
היבה יזבק: לפי ההחלטה של 922 20% מהתקצוב להסברה ולהעלאת מודעות היה אמור ללכת לחברה הערבית במיוחד, כי אנחנו רואים ששם יש קייס.
היבה יזבק: יש קייס מאוד מהותי.
היבה יזבק: אנחנו רואים, הנתונים מדברים וזועקים בעד עצמם.
היבה יזבק: לפי המידע שיש לי לפחות, יש רק תקן אחד לחברה הערבית להעלאת המודעות, שזו הגברת מקבולה אל-נסאר, אני לא יודעת אם קיימים עוד תקנים לחברה הערבית.
היבה יזבק: ואני תוהה, אם אנחנו יודעים שאחד הפתרונות, גם בעולם – כל אחד שעושה מחקרים השוואתיים, יודע שהעניין של העלאת מודעות, של חינוך ושל הסברה הוא דבר מרכזי כדי למנוע תאונות דרכים ופגיעות בדרכים – אם אנחנו יודעים שיש לנו נתונים זועקים, שהם מולנו כבר שנים, הם לא נתונים חדשים, זה רק הולך ומכפיל את עצמו, זה לא משהו חדש, ואם אנחנו יודעים שיש גם החלטה, החלטה 922 בעניין, ובכל זאת אנחנו רואים שיש רק תקן אחד שמיועד לחברה הערבית.
היבה יזבק: אני יודעת שיש עוד שני תקנים, אבל הם לא מיועדים אך ורק לחברה הערבית, אז אני אשמח לשמוע התייחסות בעניין.
היבה יזבק: הדבר השני זה העניין של תאונות חצר.
היבה יזבק: אנחנו עדים לזה שתאונות חצר הפכו לתאונות כלליות, זה גם בנגב, גם בצפון, וראינו שבשנה שעברה תשעה ילדים מתחת לגיל ארבע נדרסו.
היבה יזבק: זו גם תופעה שהולכת ומתפשטת והופכת לתופעה כללית, שגם דורשת התייחסות עניינית ונקודתית.
היבה יזבק: אני כן חושבת שאנחנו יכולים לדבר המון, ואני מסכימה – וזה נכון לפי הנתונים, ועסקתי קצת, לא הרבה, אבל התחלתי לעסוק בנושא, וראיתי שזה לא רק עניין של התשתיות – אנחנו רואים שרוב התאונות קורות בדרכים בין-עירוניות, אבל מסתבר שאחת הסיבות וגם שמענו את האימא השכולה פיראדוס, והכאובה, היא דיברה על הכאב שלה, והיא אמרה שיש בעיה מרכזית, שאם הצעירים האלה היו מקבלים הסברה והיו מודעים לפעילות שלהם ואופן הנהיגה שלהם בדרכים, אולי התאונה הזאת לא הייתה קורית או הייתה מסתיימת בדרך אחרת.
היבה יזבק: אז כן, העניין של המודעות, מסתבר שהוא העניין המרכזי כדי למנוע תאונות דרכים כאלה.
היבה יזבק: תודה.
יוסף ג'בארין: אני מציע בחלק הראשון לשמוע גם את אור ירוק.
יוסף ג'בארין: איתנו סמנכ"ל הארגון, עו"ד יניב יעקב, ואז נציג את השאלות למשרדי הממשלה.
יניב יעקב: תודה.
יניב יעקב: קודם כול, אני מברך אותך, אדוני היושב-ראש, על הדיון, ולהודות לחבר הכנסת טופורובסקי וחבר הכנסת טיבי על עצם קיום הדיון.
יניב יעקב: אני רוצה לעסוק בנקודה אחת.
יניב יעקב: הציגו את הדברים של הדוח שלנו, שהראה עלייה של פי 2.5 במספר הילדים ההרוגים בחודשי הקיץ, ולצערנו המצב הזה של היפגעות הילדים, הזעקה הכי גדולה היא שזה לא משהו חדש.
יניב יעקב: זה לא משהו שהתחיל השנה.
יניב יעקב: העובדה שילדים מהווים סדר גודל של כשליש מכלל ההרוגים בתאונות הדרכים במדינת ישראל זה מצב שנמשך כבר שנים ארוכות, ולא מצליחים להביא לפתרון או לשיפור של במצב הזה.
יניב יעקב: שמענו הרבה דיבורים על הסברה, על קמפיינים ועל פעילות הסברתית, שזה דבר שצריך, אבל לצערי אנחנו לא רואים מספיק פעילות שבאה לטפל בתשתיות, באכיפה, כי נהג שנוסע כרגע מהר ליד בית ספר, כמה הסברה שנעשה, הסיכוי שהוא יפחית מהמהירות שלו באופן אינטנסיבי הוא לא גבוה, אבל אם נקים שם כיכר שתחייב אותו מבחינת מיקום תנועה, מבחינת תשתית, להפחית את המהירות שלו, אז כנראה שהוא ייסע לאט.
יניב יעקב: ואם יהיה שם שוטר, שהוא ידע, לא שוטר בשביל לתת קנס, שוטר שיראו אותו, ניידת שיראו אותה, באותו אזור של בית ספר או אזור של בית אבות, או כל מקום שאנחנו יודעים שיש שם פעילות ויש שם נפגעים, כנראה שאותו נהג לא ייסע באופן פרוע, ואותו בחור צעיר לא ינהג ללא רישיון, ולמעשה נביא לשינוי.
יניב יעקב: וזה מה שלנו כאור ירוק חסר פה.
יניב יעקב: יש את הצד של ההסברה, את הצד של החינוך, אבל צריך תשתיות, צריך אכיפה.
יניב יעקב: מה עושים בנושא הזה?
יניב יעקב: גם למשרד התחבורה, גם לרשות הלאומית, שהם למעשה גוף מחובר, יש תקציבים, יש תקציבים שעוברים לרשויות לטובת תשתיות, יש נציגים במטות הבטיחות.
יניב יעקב: אנחנו באים ואומרים: תבואו ותקבעו מה מותר לעשות בתקציבים האלה, תבואו ותגדירו לרשויות שרשות שלא תשקיע בפסי האטה, שרשות של תשים כיכרות ליד בתי ספר, התקציבים האלה יילקחו.
יניב יעקב: לבצע בדיקות, לבצע תסקירים.
יניב יעקב: לפני פתיחת שנה אנחנו באור ירוק מבצעים תצפיות על ידי מתנדבים שלנו ומייצרים תמונת מצב, לקחת את הדברים האלה ולתווך את זה לרשויות, שיהיה שימוש נכון בכספים האלה שמגיעים ממשרד התחבורה, מהרשות הלאומית, לטובת תשתיות בטיפול בנוסף לאותם דברים של הסברה.
יניב יעקב: פרסמנו לאחרונה גם דוח, פרסמנו דירוג של הערים המסוכנות לילדים.
יניב יעקב: גם פה, כמו שהוועדה באה ומקיימת את הדיון המאוד חשוב הזה, לתת כלים, להוביל את השינוי הזה ברשויות, שיבואו ויבינו מה צריך לעשות, איך מטפלים בזה, גם תשתיות, גם אכיפה, גם הסברה, ונגרום לאותם נהגים, לאותם עברייני חוק – שמענו קודם את פירדאוס מדברת מדם ליבה – לגרום להם להבין שאם הם לא ינהגו מתוך בחירה בצורה שלא תסכן את אותם ילדים, את אותם בני נוער שנהרגים לנו, הם יעשו את זה כי התשתית תחייב אותם, או כי השוטרים והניידות יבצעו הרתעה מספקת.
יניב יעקב: ומכאן צריך לבוא השינוי.
יניב יעקב: כאן אנחנו צריכים לחבר את כל הדברים האלה, את כל הגורמים המערכתיים ביחד ולהוביל את השינוי הזה בחברה היהודית וכמובן בחברה הערבית שאנחנו רואים את הדברים האלה ביתר שאת.
יניב יעקב: ושוב, להודות לאדוני על הדיון החשוב הזה ולקוות שזה רק ההתחלה של רצף של דיונים חשובים בתחום הזה.
יוסף ג'בארין: תודה, יניב.
יוסף ג'בארין: סיכמנו שנשב בקרוב כדי לקדם את הנושא.
יוסף ג'בארין: אני מזמין גם את חבריי, חברי הכנסת טופורובסקי וטיבי, אם הם ירצו להשתתף בישיבה הזאת.
יוסף ג'בארין: אגב, לגבי רשימת היישובים שנקראים "האדומים", פרסמתם את זה?
יוסף ג'בארין: אפשר לקבל את הרשימה הזאת?
יניב יעקב: כן.
יניב יעקב: זה פורסם.
יניב יעקב: נעביר את זה באופן מסודר.
יוסף ג'בארין: בשמחה.
יוסף ג'בארין: נציגי המשרד לביטחון פנים.
יוסף ג'בארין: מי רוצה להציג?
יוסף ג'בארין: נרצה לשמוע נציג מהמשרד לביטחון פנים.
<< אורח >> אילן גורן: אנחנו מדברים על המגזר הערבי או על היפגעות ילדים?
יוסף ג'בארין: בכלל על היפגעות ילדים, אבל אנחנו ערים לכך והעלינו את הסוגיה של השיעור המאוד גבוה בקרב ילדים ערבים.
יוסף ג'בארין: עלו גם טענות, אפשר להגיד קשות, לגבי אכיפה ולגבי מצב התשתיות, גם ברמה של שינויים פיזיים ברחובות, אבל גם ברמה של נוכחות משטרתית.
יוסף ג'בארין: שמענו את האם הכאובה פירדאוס חביב אללה מעין מאהל, ובין השאר גם התשתיות שם בעייתיות.
בועז טופורובסקי: מה עושים בקיץ הקרוב כדי למנוע הרג מיותר של ילדים בדרכים?
יוסף ג'בארין: חבר הכנסת טופורובסקי שואל האם אתם עושים משהו עכשיו, לקראת הקיץ, כדי לחסוך בחיי ילדים?
<< אורח >> אילן גורן: ברשותכם, אני אעשה סדר בדברים.
<< אורח >> אילן גורן: אנחנו כל הזמן אוכפים בנושא של מניעת היפגעות בכלל וילדים בפרט.
<< אורח >> אילן גורן: אנחנו משקיעים הרבה מאוד עבודה בנושא של חגירת חגורות, מהירויות, גם בתחום העירוני וגם בתחום הבין-עירוני, אבל לצערי הרב זה לא מספיק, כי זה לא עומד בפני עצמו.
<< אורח >> אילן גורן: אתם בעצמכם דיברתם שחלק גדול מזה זה נושא של הסברה, ונושא של תשתיות וגם אחריות הורית, כי רוב הילדים שנפגעים הם לא נפגעים לבד, הם נפגעים כשיש לצדם הורים, כשהם נוסעים ברכבים, והולכי רגל באמת במגזר הערבי נפגעים לא מעט.
<< אורח >> אילן גורן: אנחנו מקימים תחנות ונעשו בשנה האחרונה לא מעט תוכניות גם מיידיות וגם רב-שנתיות להגברת הנוכחות שלנו במגזר הערבי, גם לצורך אכיפה.
<< אורח >> אילן גורן: אנחנו מקווים שלאורך זמן הנושאים האלה יצליחו להשפיע ולהוריד את כמויות הנפגעים במגזר הערבי ובקרב הילדים בפרט.
<< אורח >> אילן גורן: אני מקווה שעניתי לכם על השאלה.
יוסף ג'בארין: חבריי העלו כמה מקרים טרגיים, אבל אולי שאלה ספציפית רק כדוגמה, לעניין המקרה שהיה בעין מאהל – אתה מכיר את המקרה בכיכר?
<< אורח >> אילן גורן: לא באופן ספציפי.
<< אורח >> אילן גורן: אני מצטער.
יוסף ג'בארין: למה אני שואל את השאלה הזאת?
יוסף ג'בארין: כי אני מקבל תלונות שאלה אזורים שתאונות דרכים חוזרות על עצמן והפגיעות חוזרות על עצמן, ממש באותו אזור פחות או יותר, לעתים קרובות.
יוסף ג'בארין: והשאלה אם למשטרה יש מנגנון לבדוק ברגע שיש עוד מקרה ועוד מקרה.
יוסף ג'בארין: האם יש יוזמה לבדוק מה קורה באותו אזור?
יוסף ג'בארין: מה ניתן לשפר?
יוסף ג'בארין: אני אישית ביקשתי באזור המדובר בעין מאהל, והיה ברור לי שיש הרבה מה לשפר, מבחינת פסי האטה, מבחינת תמרור, אפילו מצלמת מהירות.
<< אורח >> אילן גורן: לרוע המזל נושא התשתיות ידוע ומטופל על ידי משרד התחבורה בשיתוף הרשויות המקומיות.
<< אורח >> אילן גורן: זה תהליכים שלוקחים זמן ולא תלויים במשטרה.
<< אורח >> אילן גורן: יש לנו צוות של מהנדסים, שנמצא במחוזות ועובד יחד עם הרשויות המקומיות במקרים של היפגעות, ואנחנו מציפים להם את הנתונים של התאונות, ואז הם הולכים לבדוק מה התשתיות שצריך לטפל בהן, ואתם דיברתם על נושא של התקציבים קודם, אם אני זוכר נכון, וזה שמגיעים לאט והטיפול איטי.
<< אורח >> אילן גורן: לצערי, זה לא בידיים שלנו.
יוסף ג'בארין: אולי רק תענה על השאלה שלי.
יוסף ג'בארין: במקום שקורית בו יותר מתאונה אחת, האם יש מנגנון של דיווח למשטרה?
<< אורח >> אילן גורן: אנחנו נמצאים במעקב מתמיד על מקומות, על סיבות.
<< אורח >> אילן גורן: חלק מהמונח הזה של רחובות וכבישים אדומים נובע מהמעקב שלנו אחרי הנושאים האלה.
<< אורח >> אילן גורן: אנחנו מכוונים לשם גם את האכיפה וגם את המהנדסים לטיפול בתשתיות, אבל הם רק מפנים, לא הגוף שמבצע את זה בפועל.
יוסף ג'בארין: תודה רבה, אילן.
בועז טופורובסקי: אני חייב להגיד משהו, אולי זה יגרום לאנשים קצת יותר למקד את הסיפור.
בועז טופורובסקי: ב-2019 היו 254 ילדים שנהרגו או נפצעו קשה כתוצאה מתאונות דרכים.
בועז טופורובסקי: כלל האנשים שמתו מהקורונה הם 332.
בועז טופורובסקי: כל מדינת ישראל בסגר, כולם נפגעים כלכלית.
בועז טופורובסקי: מה שאני מצפה, וכאן אני גם פונה לרלב"ד, כגוף שמתכלל את זה, צריכה להיות תוכנית כוללת בכל התחומים, שבאה להציל חיים.
בועז טופורובסקי: אם שנייה נתמקד בדיון וננסה עכשיו להסתכל קדימה, לא אחורה כדי לבוא ולהלקות את עצמנו.
בועז טופורובסקי: אנחנו בתחילה של הקיץ, איזה תוכנית כוללת יש בקיץ הזה של 2020, בתחום ההסברה, בתחום האכיפה, בתחום החינוך, בתחום הטיפול בתשתיות, בשביל שלא יהיו 26 הרוגים כמו בפעם הקודמת ושאולי לא יהיו הרוגים בכלל?
בועז טופורובסקי: הרי עכשיו אנחנו מבינים שזה סכנת חיים.
בועז טופורובסקי: אם מישהו היה הולך עם קורונה ברחוב, הרי היו עוצרים אותו ושמים אותו בבידוד, וכולנו מתעסקים רק בזה, אבל עכשיו, כשיש ילד שעוד מעט יידרס, כי זה מה שיקרה, הרי ברור שזה מה שיקרה, השאלה, מה הטיפול הכולל, המתוכלל של המדינה?
בועז טופורובסקי: מי לא ישן בלילות וקם עם הנתונים וקם עם הדאגות ומטפל בכל הנושאים האלה?
בועז טופורובסקי: יש בית ספר של החופש הגדול, יש שם חובה להסביר ולהדריך על כל מה שקשור לבטיחות בדרכים.
בועז טופורובסקי: ואני אגיד גם מעבר לזה, חברי כנסת רוצים לעזור.
בועז טופורובסקי: אחרי מה שאמרתם שאתם עושים – אני מקווה שאני אבין שיש איזה תוכנית – אחרי שאמרתם שאתם רוצים שאנחנו, המנהיגים, נגיד לכולם להיזהר, ואנחנו נגיד לכולם להיזהר, תגידו לנו מה חסר לכם.
בועז טופורובסקי: תגידו לנו: תקשיבו, חסרים לנו 50 מיליון שקל לשוטרים בכבישים, חסרים לנו 20 מיליון שקל כדי שיהיו אנשים שידריכו בקייטנות, חסרים לנו 5 מיליון שקל לשפר תשתיות תמרורים ועוד 200 מיליון שקל לשפר תשתיות בכבישי דמים.
בועז טופורובסקי: תגידו לנו את הנתונים, תגידו לנו מה חסר, עם התוכנית.
בועז טופורובסקי: תנו לנו משימות לעבוד עליהן.
בועז טופורובסקי: אבל מה שקורה כאן, וסליחה, כולנו מסכימים שזה איום ונורא, כולנו אומרים כל מיני דברים, אבל בסופו של דבר אנחנו נגיע לספטמבר ויהיו כאן המון אנשים הרוגים, שיכול להיות שהיינו יכולים להציל.
בועז טופורובסקי: זאת השאלה.
יוסף ג'בארין: אין ספק שהשאלה הקשה של הדיון הזה היא איך עוברים את הקיץ עם פחות קורבנות.
יוסף ג'בארין: חברת הכנסת מיכל וונש, חברת הוועדה.
מיכל וונש: אני מתנצלת שאני נכנסת ויוצאת, אני פשוט בוועדות אחרות במקביל.
מיכל וונש: אני פה כי הנושא הזה מאוד מאוד חשוב.
מיכל וונש: אני אשמח אם יש התייחסות גם לנושא הזה.
מיכל וונש: אני כמובן מצטרפת להכרח בתוכנית כוללת והוליסטית שמתסכלת על הנושא.
מיכל וונש: מה שמאוד חסר לי, לפחות בנתונים שאני ראיתי, זה כל הנושא של כיסאות רכב לתינוקות.
מיכל וונש: אני מכירה ממדינות אחרות שמדובר שעד גיל שנה וגם עד גיל שלוש משתמשים באומדנים של משקל וגובה, ולא בנתון של גיל, כפי שאני מכירה אותו ממדינות אחרות.
מיכל וונש: בארץ, ואני לא יודעת עדיין מה הנתון שמראה על מוות של ילדים בין אפס לשלוש כתוצאה מחוסר שימוש נכון, בכיסאות לרכב, בבוסטרים למיניהם.
מיכל וונש: לפי מה שאני מכירה, זה אמור להיות לפי משקל וגובה, ובארץ בחוק זה אך ורק על פי גיל, וזה לא שימוש נכון.
יוסף ג'בארין: זה נושא סופר מקצועי שמצריך בדיקה.
יוסף ג'בארין: אני לא יודע אם יש לכם בכלל פילוח.
רחל טבת ויזל: רוב הילדים בגילאים האלה לא נהרגים בגלל כיסאות בטיחות.
רחל טבת ויזל: אנחנו גם מחלקים כיסאות בטיחות בנגב.
רחל טבת ויזל: הרוב זה דריסות חצר בגילאים האלה, בעיקר בדרום.
רחל טבת ויזל: ילדים לא נמצאים בהשגחה הורית ונדרסים על ידי בן משפחה ממש בחצר הבית.
מיכל וונש: רק שלא יהיה מצב שלא נתייחס לזה, כי הרוב לא נהרגים ככה, ורק חלק מהילדים.
יוסף ג'בארין: השאלה גם אם יש פילוח לסיבת המוות.
יוסף ג'בארין: אגב, אני לא בטוח, אבל הנושא הזה שווה בדיקה.
יוסף ג'בארין: זו שאלה סופר מקצועית.
יוסף ג'בארין: יכול להיות שמרכז המחקר יוכלו לסייע לנו בקריטריונים שונים בעולם, והאם מדינת ישראל היא ייחודית בעניין הזה.
יוסף ג'בארין: אני רוצה לשמוע את משרד התחבורה.
יוסף ג'בארין: יש הרבה טענות על התשתיות הפיזיות.
יוסף ג'בארין: זה מחייב התייחסות.
יוסף ג'בארין: טופז פלד, לא קל מה שאני שומע.
טופז פלד: לא ידעתי שהנושא ממוקד לאוכלוסיות של המגזר הערבי - - -
יוסף ג'בארין: הוא לא היה ממוקד.
טופז פלד: בסדר גמור, זה לא פחות חשוב.
יוסף ג'בארין: גם חברי הכנסת שהגיעו לדיון אלה הנושאים שהם עוסקים בהם.
טופז פלד: בסדר גמור.
טופז פלד: אני אשמח נתונים נוספים להעביר בהמשך, כי לא בהכרח יש לי הכול.
טופז פלד: לפי החלטת הממשלה 40% מהתקציב של הרשויות מועבר למגזר המיעוטים, זה מחולק בין המגזרים ויש תעדוף לפרויקטים של בטיחות, לפרויקטים של תחבורה ציבורית במגזר הערבי.
טופז פלד: יש גורם יהודי שאחראי על המגזר הערבי בהיבט של תקציב התשתיות, בחברת נתיבי איילון יש גוף שמקדם את המגזר הערבי בהיבטי התשתית.
טופז פלד: יש דגש גדול בהיבט הזה.
טופז פלד: כמובן שכמו בכל קיצוצי התקציב, לצערי זה פוחת במסגרת קיצוצי התקציב, אבל הדגש קיים.
טופז פלד: הדגש ייעודי ומכוון ספציפית למגזרים האלה.
טופז פלד: לעניין מגזרי הילדים באופן כללי, פחות בהיבט התקציבי, אנחנו כן מתחילים יותר ויותר לשים דגש גם בהיבט של נקודות המבט בתכנון לנקודות מבט של ילדים.
טופז פלד: כמובן נקודת מבט של הבטיחות בדרכים באופן כללי היא אלמנט שמתוקצב במסגרת שנתית לכל הרשויות, אופן התקצוב נקבע במשותף בין המשרד לרשות הלאומית בדרכים לגבי מה הפרמטרים הנכונים בשביל להביא ליעילות מרבית של ניצול התקציב הזה לשיפור הבטיחות.
טופז פלד: גם בהיבטים התקציביים וגם בהיבטים של איך לתכנן, הנחיות התכנון, דגש על המתכננים לתת את תשומת הלב לבטיחות, זה דבר שאנחנו על הזמן פועלים בשבילו ומשפרים אותו.
בועז טופורובסקי: טופז, 26 ילדים נהרגו בקיץ הקודם בתאונות דרכים.
בועז טופורובסקי: האם יש תוכנית של משרד התחבורה להילחם במוות שהולך להיות של ילדים בקיץ הקרוב, בגלל שהם בחופש גדול ובגלל כל מיני סיבות?
בועז טופורובסקי: האם יש תוכנית?
בועז טופורובסקי: יש טיפול?
טופז פלד: התוכנית של משרד התחבורה – מי שהתחילה להציג, אבל לא הציגה, רחלי – זו התוכנית של הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים.
טופז פלד: כל הטיפול בהיבטי הבטיחות של נוער, של ילדים מרוכזת מבחינה תכנונית, כיווני העשייה, הרבה על ידי הרשות הלאומית.
טופז פלד: אמרתי שאנחנו מטעם היבטי התקציב וגם בתכנון והדגש על התוכניות ואיך ליישם אותן ואיך לתכנן אותן נכון.
טופז פלד: אנחנו בהחלט בהחלט נותנים על זה את הדגש, לומדים כל הזמן את המאפיינים הייחודיים של הילדים, ובדיוק עכשיו אני מגיעה מדיון בוועדה, לא ועדת כנסת, לתכנון ךילדים בכל האספקטים.
טופז פלד: היום דיברנו על הנושא של הרחובות, איך לתכנן בצורה שיותר תתאים לילדים, מכל מיני היבטים, אבל בטיחות אין ספק שזה אחד ההיבטים.
טופז פלד: אנחנו מקדמים את התקצוב של האטת התנועה ברשויות.
טופז פלד: הכול במסגרת המגבלות התקציביות.
טופז פלד: לצערנו היו קיצוצים בשנה האחרונה, אנחנו מקווים שבהמשך יחזרו להיות מה שהם היו.
יוסף ג'בארין: יש לנו עוד שאלות, אבל האמת שהזמן שלנו הולך ומתקצר.
יוסף ג'בארין: דיברת בהתחלה לגבי החברה הערבית.
יוסף ג'בארין: אמרת שאמורים להקצות כ-40%.
יוסף ג'בארין: אם יש לך מידע זמין בנושא הזה, נשמח לקבל.
טופז פלד: אין לי כרגע.
יוסף ג'בארין: לא כרגע.
טופז פלד: אמרתי 40% דרך אגב למיעוטים על פי תוכנית הממשלה.
יוסף ג'בארין: בדיוק, על פי 922.
טופז פלד: לא זוכרת, אבל אתה יודע.
יוסף ג'בארין: היות ואת הנציגה כאן, נשמח אם יש נתונים שאפשר לקבל, זה ייתן לנו פרספקטיבה.
יוסף ג'בארין: יהיו עוד שאלות לגבי מקומות בעייתיים, במיוחד מבחינת תשתיות.
יוסף ג'בארין: האם יש מעקב אחרי המקומות הללו?
יוסף ג'בארין: אנחנו מתכוונים לקיים עוד דיונים בנושא הזה, ואין ספק שמשרד התחבורה הוא אחד המשרדים המאוד מרכזיים כאן בטיפול בסוגיה.
יוסף ג'בארין: בשלב הזה תודה.
יוסף ג'בארין: נרצה לשמוע את משרד החינוך.
מקס אבירם: אדוני היושב-ראש, אני מנהל אגף זה"ב במשרד החינוך.
מקס אבירם: אם יורשה לי כמה דקות, אני רוצה לומר כמה דברים.
יוסף ג'בארין: אם אפשר בקיצור.
מקס אבירם: ממש בקצרה.
מקס אבירם: זה תמיד ככה.
מקס אבירם: משרד החינוך תמיד בסופו של דבר הופך להיות בקצרה.
מקס אבירם: אני חושב שאנחנו צריכים כמה דברים להבהיר בנושא הזה, שמשום מה לדעתי לא כל כך מובנים, ואני אסביר את עצמי.
מקס אבירם: אגף זה"ב במשרד החינוך מפעיל מערך שלם של תוכניות, פעולות, הכשרה של מורים והכשרה של רכזי זה"ב, שעושים לאורך כל שנת הלימודים פעילויות מניעה בנושא הזה של תאונות הדרכים ובחינוך - - -.
מקס אבירם: זה מתחיל מגני הילדים, במיוחד במגזר הלא יהודי, וממשיך בתוכניות חובה שקיימות בבית הספר היסודי גם בכיתות א'-ב' וגם ב-ה'.
מקס אבירם: רכזי זה"ב מפעילים תוכנית כוללת, גם של תוכניות לימודים וגם של פעילויות ופעולות שמתקיימות בבתי הספר, כל זאת על מנת להעלות מודעות ולחנך להתנהגות נכונה ובטוחה בדרך.
מקס אבירם: אנחנו מפעילים בכיתות י' את תוכנית החינוך התעבורתי, למרות שמצטייר כביכול שהיא תוכנית שהרשות הלאומית מפעילה, אז עם כל הכבוד, הרשות הלאומית מממנת את החלק הארי של התוכנית הזאת, אבל גם משרד החינוך מקצה כספים לטובת העניין הזה, כי השכבה היא שכבה מעל הסכום שהרשות הלאומית נותנת לנו על מנת להקצות.
מקס אבירם: אנחנו כותבים את התוכניות, כמובן בשיתוף פעולה עם משרד התחבורה, עם הרלב"ד ועם כולם, אבל הנתח הגדול של האחריות, של השליחות ושל הפעילות בתחום הזה היא של אגף זה"ב במשרד החינוך.
מקס אבירם: ולקראת הקיץ, לטובת מה ששאל חבר הכנסת טופורובסקי, נדמה לי שהרפרנטית שלנו, של המשרד, לענייני ועדות הכנסת שלחה לך, אדוני היושב-ראש, שני פלאיירים שאנחנו מוציאים בכל שנה, האחד במגזר הערבי והאחד במגזר היהודי, הם אותו דבר, רק בשפה המתאימה, והם כוללים בתוכם את כל מה שאנחנו מבקשים להדגיש ולהעלות מבחינת מודעות להתנהגות ולהתנהלות של הילדים, הנערים והנערות במהלך הקיץ.
בועז טופורובסקי: למי הפלאיירים האלה נשלחים?
מקס אבירם: הפלאיירים קודם כול יוצאים למנהלי בתי ספר, למורים, לרכזי הזה"ב ומשורשרים גם להורים, על מנת שכולם יהיו מודעים למרכיבים המאוד מאוד מציאותיים של העובדה שבחודשי הקיץ תלמידים נמצאים יותר במרחב התעבורתי, יותר מתניידים, הם פחות נמצאים במוסדות החינוך שמגנים עליהם, ולכן אנחנו מפעילים את כל התוכניות האלה.
מקס אבירם: ודבר נוסף, אני רוצה שתדעו, חבר הכנסת טופורובסקי, גם יושב-ראש הוועדה והמשתתפים, בבית הספר של החופש הגדול, מכיתות א' ועד ג', יש התייחסות ספציפית לנושא זה"ב עם מגוון שלם של פעילויות, שמתקיימות בבית הספר של החופש הגדול, ונכון להיום הן יהיו עד ה-6 באוגוסט, שבהן אנחנו ממשיכים לחנך, להעביר מסרים ולהעלות מודעות.
בועז טופורובסקי: זה חלק מהתכנים שאתם מבקשים להעביר שם?
מקס אבירם: כן.
מקס אבירם: בפירוש.
יוסף ג'בארין: אתם מעורבים בפעילות הסברתית כללית, נגיד מודעות, תשדירים?
מקס אבירם: אנחנו שותפים מלאים של הרשות הלאומית, המתכללת את הנושא הזה.
מקס אבירם: אני מבקש לשים את כבודו של משרד החינוך ואגף זה"ב במקומו במובן שחלק גדול מאוד מהפעילויות שמתרחשות במערכת החינוך הן של משרד החינוך, של אגף זה"ב, בשותפות גם עם הרלב"ד, גם עם אור ירוק.
מקס אבירם: יש פעילויות שאנחנו עושים עם אור ירוק לאורך שנים.
בועז טופורובסקי: לגבי הכשרות זה"ב זה נכון שרק חצי מכיתות ה' הוכשרו?
מקס אבירם: חבר הכנסת בועז טופורובסקי, א', אני מזמין אותך ואני מזמין את עצמי אם תרצה.
מקס אבירם: אני מוכן לבוא מתי שתגיד לי, אני אשב איתך, ופעם אחת נפרוס את כל יריעת הפעילויות שמתקיימות במערכת החינוך ובמדינת ישראל ונתייחס גם לסיבות.
מקס אבירם: אתה יודע למה זה 50% ב-ה' למשמרות זה"ב?
מקס אבירם: כדי למקם משמרות זה"ב בפעילות בבית ספר כזה או אחר, צריכים להתקיים שם תנאים בטיחותיים להעמדת המשמרות.
מקס אבירם: אי-אפשר להעמיד משמרות זה"ב בכל מקום שנרצה, יש ועדה עירונית של אותו יישוב, שמורכבת מאנשי חינוך והנדסת תנועה, משטרה וכן הלאה וכן הלאה, הם ניגשים לאותו מקום מסוים שבו רוצים להעמיד משמרות זה"ב, והם צריכים לבדוק שם האם התנאים הבטיחותיים הם כאלה שמאפשרים להעמיד תלמידים שם ולהפעיל משמרות זה"ב מבלי לסכן את אלה שמפעילים את זה, שזה הילדים.
בועז טופורובסקי: אולי זה מעיד על תשתיות שחסרות שם, אבל זה כבר סיפור לפגישה שאנחנו נעשה.
בועז טופורובסקי: נלמד את הנושא.
מקס אבירם: אני אשמח מאוד להיפגש גם עם יושב-ראש הוועדה וגם עם חבר הכנסת בועז טופורובסקי ולפרוס בפניכם את כל היריעה.