GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
תמי ברנע: בזמנו היה משרד האוצר, היום זה משרד הפנים, מנהל התכנון והשאלה אם מתוכנן עוד משהו לבריכות.
יוסף ג'בארין: אז אולי נשמע ממש בקצרה אם הם איתנו.
יוסף ג'בארין: ד"ר ליאת יקיר איתנו?
תמי ברנע: לא.
יוסף ג'בארין: טוב, ד"ר יקיר לא איתנו.
יוסף ג'בארין: משרד הפנים, יותם שדה.
תמי ברנע: יצא בעניין התקציב.
יוסף ג'בארין: אני מציע שעכשיו נשמע את משרד האוצר.
יוסף ג'בארין: דניאל פדון, רפרנט בריאות באגף תקציבים, איתנו?
דניאל פדון: שלום, נעים מאוד.
יוסף ג'בארין: דניאל, שמענו באמת דברים מאוד חשובים וגם מרשימים.
יוסף ג'בארין: לפעמים אני רק תוהה מדוע זה איחר כל כך, הביצוע, זאת אומרת שדברים שלכאורה היו צריכים לעשות אולי לפני עשור כדי למנוע את ההרג המיותר ואת הפגיעות הקשות שאנחנו עדים להם.
יוסף ג'בארין: אני נקבתי במספרים בתחילת הישיבה.
יוסף ג'בארין: אמרתי, רק לחשוב שילדים קורבנות תאונות.
יוסף ג'בארין: אנחנו מדברים על כמעט שלוש כיתות בבית הספר שנמחקות כתוצאה מהפגיעות הללו.
יוסף ג'בארין: זה רק ממחיש את חשיבות הדיון אבל גם את חשיבות ההתגייסות של משרד האוצר כדי וודא שאכן הדברים מתבצעים ושתקציבים זה לא דברים שימנעו את התקדמות הפרויקט החשוב הזה.
יוסף ג'בארין: אני גם אומר שהשאיפה במקור הייתה הרבה יותר גדולה גם ברמה של תקציבים.
יוסף ג'בארין: אני חושב שדובר אז על אולי 250 מיליון בתוכנית חומש.
יוסף ג'בארין: עכשיו חזרנו למשהו מאוד מצומצם של 50 מיליון, 10 מיליון בכל שנה.
יוסף ג'בארין: אני הבנתי משיחות שהיו לי, שפה ושם יש קשיי תקציב.
יוסף ג'בארין: אני מקווה שיהיו לך בשורות טובות בדיון הזה.
דניאל פדון: טוב, אני לא בטוח שאני יודע על איזה קשיים תקציביים מדובר.
דניאל פדון: נכון לשנה שעברה נפתחה התקשרות עם ארגון "בטרם" על סך 4 מיליון שקלים כל שנה, שתוקצבה בהתאם, כבר קיימת במערכות.
דניאל פדון: בנוסף, היה הסכם על סך של 6 מיליון שקלים כל שנה, שלהבנתי אנחנו מחכים לחתימה מחודשת שלו.
דניאל פדון: ככל שייחתם, כמובן שנתקצב גם אותו כמו שהתחייבנו בעבר.
דניאל פדון: אנחנו חושבים שהתוכנית הזאת היא מאוד חשובה ולכן ברור הצורך ואנחנו עומדים גם מאחורי מה שהבטחנו בוועדות הקודמות.
יוסף ג'בארין: תודה על העמדה העקרונית התומכת.
יוסף ג'בארין: יש משהו שמעכב את החתימה?
יוסף ג'בארין: כי זה אולי גם מעביר העברה תקציבית.
דניאל פדון: להבנתי משרד הבריאות צריך לחתום עם ארגון "בטרם" על ההסכם המחודש.
יוסף ג'בארין: אז הכדור לא אצלכם מהבחינה הזאת.
יוסף ג'בארין: תקציב קיים ומובטח.
דניאל פדון: ככל שייחתם הסכם.
דניאל פדון: אנחנו לא יכולים ללכת לתקצב בלי שיהיה הסכם חתום.
יוסף ג'בארין: אני מבין ממך שבעצם ככל שזה נוגע לאוצר, אין מניעה שההסכם ייחתם ואפשר גם להעביר תקציבים.
דניאל פדון: נכון, כמו שהיה שנה שעברה ושנה שלפני כן.
יוסף ג'בארין: בסדר.
יוסף ג'בארין: יש לך מה להוסיף לגבי התוכנית?
דניאל פדון: קטונתי, אני לא איש מקצוע.
דניאל פדון: אנחנו חושבים שהתוכנית מאוד חשובה ואנחנו מאוד מקווים שהיא תופיע.
יוסף ג'בארין: יופי, אז רשמנו בפנינו את התמיכה של המשרד בהמשך התוכנית ואת הבטחת התקציבים כדי שהתוכנית תוכל להימשך לפחות במתכונת העכשווית שסוכם עליה.
יוסף ג'בארין: תודה רבה, דניאל.
דניאל פדון: תודה לכם.
יוסף ג'בארין: ארגון "בטרם" שמלווה ברמה המקצועית את התוכנית שותף מלא גם בביצוע.
יוסף ג'בארין: אורלי סילבינגר, מנכ"לית ארגון "בטרם", המרכז הלאומי לבריאות ובטיחות ילדים.
יוסף ג'בארין: אורלי איתנו?
אורלי סילבינגר: כן, אני אתכם.
יוסף ג'בארין: בוקר טוב, אני מכיר את העשייה שלכם מדיונים קודמים שהיו כאן בוועדה, עשייה מבורכת, חשובה, הייתי אומר כמובן מצילה חיים.
יוסף ג'בארין: ברכות גם על התוכנית החשובה הזו.
יוסף ג'בארין: היינו רואים שתהיה גדולה יותר ועם תקציבים יותר גדולים אבל בינתיים נוודא לפחות שמה שקיים, פועל, אז נשמח לשמוע ממך על התקדמות התוכנית.
יוסף ג'בארין: שמענו מהאוצר שלגבי תקציבים עתידיים לא צריכה להיות מניעה שזה גם יתקדם.
יוסף ג'בארין: רשות הדיבור שלך.
אורלי סילבינגר: תודה רבה לך כבוד יושב ראש הוועדה, ד"ר יוסף ג'בארין, ותודה על הקיום של הדיון הזה.
אורלי סילבינגר: אני בפתח דבריי רוצה להגיד שהמהלך של ייזום התוכנית הלאומית זה מהלך שהוא בעצם מרתון ארוך שהתחיל כבר ב-2008 כשמשרד הבריאות מינה את ארגון "בטרם" לבטיחות ילדים להיות הנציג של מדינת ישראל בארגון הגג האירופי שזאת ההתמחות שלו.
אורלי סילבינגר: 34 מדינות אירופאיות מובילות מהלך כזה ואנחנו בעצם הצטרפנו למהלך.
אורלי סילבינגר: אני רוצה להודות להם על ההזדמנות הזאת ולהודות להם על עצם העובדה שהם הסכימו להיות המשרד הממשלתי המוביל והמתכלל של המהלך הזה, כשברור שהאחריות ליישום של כל נושא בטיחות הילדים לא מונח רק על כתפיהם של משרד הבריאות, אבל בסוף צריך מובילות ממשלתית וזאת ההזדמנות להודות לזהבה באופן אישי על הובלה מהממת, על אחריות ואכפתיות, ולפרופ' איתמר גרוטו שלקח על עצמו להיות יושב ראש התוכנית ברמה הלאומית.
אורלי סילבינגר: אנחנו עובדים איתם כמעט 12 שנים על המהלך הזה.
אורלי סילבינגר: אני רוצה לעשות קפיצה מהירה מכיוון שהרבה דברים כבר נאמרו.
אורלי סילבינגר: יש כמה דיוקים שהייתי רוצה לעשות כדי שבאמת נוכל להתקדם בצורה שיטתית וטובה.
אורלי סילבינגר: הדבר הראשון, המטרה של התוכנית הלאומית היא לייצר מפת דרכים ממשלתית לטיפול הוליסטי בעניין של היפגעות ילדים בתאונות.
אורלי סילבינגר: החיבור מדובר על כל מי שיש לו אחריות ממשלתית לקדם את בטיחות הילדים ולמנוע היפגעות.
אורלי סילבינגר: יצאנו לדרך עם משרד הבריאות כמשרד מוביל ולצידו עוד 15 משרדי ממשלה וגופים לאומיים לתכנן את כל המהלך הזה.
אורלי סילבינגר: לצערי הרב בגלל בעיות תקציביות בתחילת הדרך, במקום 300 מיליון שתומחר למהלך הזה, אגב, בתמיכה מלאה של משרד האוצר שהיה שותף בתהליך התכנון, יצאנו לדרך עם 50 מיליון ₪ שזה בעצם שישית מהמהלך הזה, ובהחלטה עם משרד הבריאות באמת צמצמנו את מספר המשרדים שיצאו לדרך, והגופים הלאומיים, ובאמת משרד התחבורה מינה מטעמו את הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים שהיא שותפה מופלאה במהלך הזה ונותנת את חלקה יחד עם משרד הכלכלה, משרד הבריאות, משרד החינוך והמשרד הרווחה והשירותים החברתיים.
אורלי סילבינגר: אני חושבת שאנחנו נמצאים כרגע בשלב שבו הוצגו בפניכם הצעדים הראשונים שנעשו.
אורלי סילבינגר: אני חושבת שהחשיבות של הצעדים האלה היא בשני כיוונים: פעם אחת, הצעדים האלה מהווים יצירה של תשתיות ארוכות טווח.
אורלי סילבינגר: אני חושבת שאין אף גוף שיכול להחליף או צריך להחליף את הממשלה בתפקידה.
אורלי סילבינגר: אני חושבת שהממשלה עושה עבודה יוצאת דופן כשהיא לוקחת נושא ומטפלת בו.
אורלי סילבינגר: אנחנו היינו רוצים שבסוף המהלך הזה כל אחד ממשרדי הממשלה יודע בדיוק איפה האחריות שלו מתחילה ונגמרת, מה הוא יכול לעשות ואיך הוא יכול ליישם את זה באופן קבוע ושיטתי בתוכנית העבודה שלו, כי הצלת חיים זאת לא משימה חד פעמית, זאת משימה קבועה.
אורלי סילבינגר: הדבר השני, המטרה של המהלך הזה היא לחבר את נקודות הממשק באחריות של כל משרד ממשלתי הנקודתי ולעשות העברות-מקל מסודרות.
אורלי סילבינגר: אם אנחנו לוקחים את הנושא של הסעות תלמידים, זה נושא שלא קשור אך ורק למשרד התחבורה והרשות הלאומית, זה הרשויות המקומיות, זה משרד החינוך ומשרדים נוספים, ככה שיש הרבה נושאים שקשורים לבטיחות הילדים שאם רק כל משרד עושה את החתיכה שלו ואין את החיבור ביניהם, אנחנו בבעיה ברמת היישום ומעטפת הבטיחות לילדים.
אורלי סילבינגר: הדבר השלישי והאחרון זה לייצר תשתית בת-קיימא לנושא הזה בכלל הממשלה.
אורלי סילבינגר: כרגע "בטרם" נבחר להיות מתחילת הדרך הגורם המקצועי המלווה של המהלך כשבעצם אנחנו עושים את זה באמת באהבה גדולה, במקצועיות גדולה.
אורלי סילבינגר: אנחנו מסייעים בפיתוח התכנים, בפיתוח תהליכים, בהערכה, בייעוץ למשרדים ובבניית התהליכים במשולב עם כל אחד מהשותפים לדרך.
אורלי סילבינגר: במקביל צריך לזכור שהתוכנית הלאומית עדיין לא תוכנית גדולה ומתכללת את כל הממשלה.
אורלי סילבינגר: השלבים הבאים הם באמת לתכלל את התהליך הזה ולהכניס את כל הגורמים שהיו בתחילת הדרך, אחד-אחד ולהגדיל את התקציב.
אורלי סילבינגר: אין ספק שיש כרגע פער בין המילה תוכנית לאומית והעשייה הבאמת אבסולוטית שהמשרדים השותפים עושים ככל יכולתם כדי לקדם את המהלך לבין מה שנדרש.
אורלי סילבינגר: הפערים כרגע בין מה שנעשה למה שצריך להיות בשביל שנגיע למקום הנכון הם תהליכים מאוד גדולים, וכמו כל דבר שאנחנו מדברים עליו שצריך לעשות, שהוא הצלת חיים, זה לא nice to have, זה must have, אז אני רואה כרגע שני צעדים משמעותיים: האחד, את האוצר מתקצב מהלך הרבה יותר רחב כדי שנוכל יחד עם משרד הבריאות להכניס את כל הגופים השותפים האחראיים בבטיחות ילדים במדינת ישראל, והשני, באמת לפעול בצורה כזאת שלא נהיה סמוכים על שולחנו של תקציב ממשלתי כזה או אחר שלא עבר.
אורלי סילבינגר: ארגון "בטרם" לצערי הרב מתחילת השנה הזאת לא מתוקצב, לא ממומן במהלך הזה על תמיכתו המקצועית מכיוון שחסר תקציב ממשלתי.
אורלי סילבינגר: דניאל, אנחנו לא מכירים עדיין אבל יש פער בין התקציבים שדיברת עליהם.
אורלי סילבינגר: התקציב של התוכנית הלאומית כרגע הוא 10 מיליון שקלים, 6 מיליון שקלים כמו שאמרת, תקציב אוצרי-ממשלתי-תוספתי, 4 מיליון שקלים המשרדים נותנים תקציבי הקבלה מטעמם, ותקציב של 4 מיליון שקלים נוספים זה אותו תקציב שמשרד הבריאות יחד עם האוצר מתקצבים את ארגון "בטרם" כארגון הציבורי המוביל לנושא כדי שאנחנו נוכל להיות ארגון חוץ-ממשלתי לייבא את הידע, להביא ידע מחו"ל, לעשות מעקב על מגמות חוץ-ממשלתיות, להביא ידע חדש, לפתח ידע חדש ולעשות פיילוטים ופרויקטים כאלה, שבסופו של דבר כשאנחנו מדברים על תוכנית לאומית ואנחנו מדברים על white sistem impact, הם יבדקו לעומק ויוכלו בעצם לעבור אל משרדי הממשלה ליישום נרחב.
אורלי סילבינגר: נמצא איתנו רותם זהבי, נציג משרד החינוך.
אורלי סילבינגר: אם רותם רק יגיד לנו כמה עולה לימוד שחייה לילדים במשרד החינוך, נבין שכל התקציב הלאומי לבטיחות ילדים שניתן כרגע, אפילו לא יכול לכסות רק את לימודי השחייה שמשרד החינוך עושה כל שנה, ואני לא אומרת את זה ממקום רע, חברים.
אורלי סילבינגר: אני פשוט אומרת את זה מכיוון שבסופו של דבר זה בנפשנו ובדמנו חיי הילדים.
אורלי סילבינגר: אנחנו פה כדי לעזור למשרדי הממשלה כגוף חוץ-ממשלתי.
אורלי סילבינגר: אנחנו מצד אחד עושים כל מה שניתן כדי לעזור לכלל המשרדים, לכלל הגופים הלאומיים עם כל הידע שרכשנו.
אורלי סילבינגר: יש לנו הרבה ידע שמצטבר עם השנים ונמשיך להיות לטובה ולעזרה למשרדי הממשלה.
אורלי סילבינגר: אנחנו מעריצים אתכם על העבודה המדהימה שנעשית על ידי כל השותפים ואנחנו עדיין נמשיך להיות גוף חוץ-ממשלתי.
אורלי סילבינגר: אנחנו המגדלור של הילדים בנושא בטיחות הילדים ואנחנו נמצאים פה תמיד כדי להזכיר שלהציל חיי הילדים זאת משימה שלא לוקחים ממנה חופשה, אף אחד מאיתנו.
אורלי סילבינגר: אני רוצה להודות לכל אחד מהשותפים של התוכנית ובאמת לאחל לכולנו שבמהלך החצי שנה הקרובה נוכל להוסיף שותפים נוספים ונוכל להסתכל על מהלך מתכלל והוליסטי, כי אין ספק ש-10 מיליון שקלים הם לא תקציב מספק למפת דרכים ממשלתית אקוטית ומכבדת וכוללת.
יוסף ג'בארין: תודה, אורלי.
יוסף ג'בארין: אני חושב שאת העלית שתי נקודות חשובות בהיבט התקציבי וכמובן המהותי, הראשונה, יחסית על המוגבלות של התוכנית, יחסית צרת היקף לפי הצרכים שכבר זוהו ב-2012 ואז דובר בכלל על מאות מיליונים ולא על עשרות, לכן כנראה שאחת ההמלצות המרכזיות צריכה פשוט להיות לגבש תוכנית רחבה יותר ומתוקצבת בתקציבים יותר גדולים וגם להכליל עוד משרדי ממשלה שכיום הם לא חלק מזה, בנוסף לצורך להרחיב את התוכנית גם בתוך המשרדים הקיימים, נתת את הדוגמא של שחייה במשרד החינוך.
יוסף ג'בארין: זה לא רק שכל הסכום הולך לשם.
יוסף ג'בארין: אני גם לא בטוח עד כמה אפשר להגיע לכל התלמידים בסכום הזה.
יוסף ג'בארין: הנושא השני שהעלית, אני מקווה שדניאל עדיין איתנו, לגבי התקצוב הנוכחי של התוכנית הקיימת.
יוסף ג'בארין: איך שהבנתי, באוצר לא אמור להיות שום מכשול בהתקדמות בתוכנית.
אורלי סילבינגר: כבודו, אני רק רוצה להוסיף, ה-4 מיליון הנוספים שדיברנו עליהם זה מיזם משותף.
אורלי סילבינגר: "בטרם" הביא 4 מיליון שקלים נוספים מטעמו, מתקציב שהוא לא ממשלתי ובכך ממנף את התקציב הממשלתי.
יוסף ג'בארין: דניאל איתנו.
יוסף ג'בארין: מה השאלה הספציפית אליו בהיבט התקציבי?
אורלי סילבינגר: אני לא שואלת שאלה, אני באמת קוראת לדניאל יחד עם הצוות של האוצר שמבינים ומעריכים את העשייה בבטיחות ילדים, ויש לנו שם שותפים נפלאים יחד עם נועה היימן.
אורלי סילבינגר: אנחנו פשוט מבקשים שתהיה באמת עבודה משמעותית לתקצב את המהלך הזה לא לשנה אחת, כי כשאנחנו יצאנו לדרך דיברנו על תקצוב של חמש שנים רצופות.
אורלי סילבינגר: הייתי רוצה שלא נהיה כל שנה במצב שאם לא עבר תקציב ממשלתי, נתעכב, ונתעכב זה לא "בטרם", חברים.
אורלי סילבינגר: נתעכב זה הבטיחות של הילדים והחיים שלהם.
אורלי סילבינגר: משרד הבריאות, אני מוכרחה להגיד, אומלל בכך שהוא צריך כל פעם לרוץ בשביל לקבל את התקציבים האלה.
אורלי סילבינגר: התפקיד שלי כארגון חוץ-ממשלתי זה לבקש מכם לתקצב את המהלך הזה מספיק שנים קדימה, אם צריך להכניס את זה לבסיס התקציב ככה שחיי ילדים לא יהיו על הכתף של משרד ממשלתי.
יוסף ג'בארין: דניאל שומע אותנו ואני גם לוקח על עצמי להמשיך את השיח הזה אל מול משרד האוצר, גם דניאל, גם נועה היימן.
יוסף ג'בארין: העמדה העקרונית שאני שומע היא עמדה בהחלט תומכת ומוכנה כמובן להבטיח את המשך הביצוע.
יוסף ג'בארין: תודה רבה, אורלי.
זהבה רומנו: אנחנו נהיה בקשר עם דניאל עוד היום.
יוסף ג'בארין: מצוין וחשוב מאוד.
יוסף ג'בארין: אני גם מבין שלא אמור להיות מכשול על התקציב הבא.
יוסף ג'בארין: הדיווח של היום היה מאוד חשוב, מרשים, כל כך נדרש, כל כך בוער, כל כך אנושי ואני מקווה באמת שאפשר עוד לסגור את הדברים בימים הקרובים.
יוסף ג'בארין: פרופ' ח'אלד אבו עסבה, מלווה את הנושא של נוער בסיכון ובטיחות ילדים.
יוסף ג'בארין: דובר על כך שהתוכנית כוללת תוכנית גם ייחודית להגברת ההסברה והפעילות בקרב החברה הערבית כי היא זוהתה כאוכלוסייה בסיכון מוגבר.
יוסף ג'בארין: אשמח אם תוכל לשתף אותנו בהערכות שלך ואולי גם בהמלצות בנושא.
אבו עסבה: ראשית, תודה על הזימון להשתתף במפגש החשוב הזה.
אבו עסבה: תודה רבה על הסקירות שניתנו פה.
אבו עסבה: הן מאלפות, מעניינות, של משרדי ממשלה.
אבו עסבה: תודה גם לאורלי מ"בטרם" שעבדתי איתם הרבה זמן.
אבו עסבה: עשינו הרבה עבודה משותפת.
אבו עסבה: אכן, אני גם בכובע של חצי "בטרם".
אבו עסבה: עשינו שם ארבע
אבו עסבה: ה-חמישה מחקרים משותפים ולדעתי גם הצטבר הרבה ניסיון והרבה ידע ב"בטרם".
אבו עסבה: מה שחסר היה לי פה קצת זה אולי ריכוז של מידע סטטיסטי לפילוחים לפי מגזרים ולפי סוגי התפלגויות בשנים האחרונות, כך שניתן למקד את העבודה בצורה יותר ממוקדת ויותר עם אימפקטים, עם איזושהי השפעה שניתן לראות אותה לאורך הזמן במחקרים שהם מחקרים רבים.
אבו עסבה: זה אחד.
אבו עסבה: שניים, לדעתי הנושא הוא לא רק התנהגותי, הנושא הוא גם ברמה תודעתית.
אבו עסבה: מהניסיון שהיה לי לפחות במחקרים שנעשו בזמנו, הנושא הזה בלט מאוד, הנושא של התודעה, הנושא של החינוך.
אבו עסבה: ניתן גם במשרד החינוך לחייב, למשל, אני רק נותן דוגמא: ראינו שהם עושים עבודה מצוינת עם צוותי חינוך ומורים אבל ניתן גם לחייב איזשהו קורס חובה ברמה של מכללות להכשרות מורים שיעבירו את המורים קורס כזה.
אבו עסבה: יש הרבה קורסים שלדעתי אפשר להחליף אותם, הם מיותרים וקצת לחבר את המכללה ואת האקדמיה גם לנושאים שהם נושאים בוערים ברמת השטח.
אבו עסבה: נושא אחר שהייתי רוצה קצת לגעת בו ואולי בזה אני אסיים כי הנושא הוא רחב מאוד, ופה גם מקבולה נמצאת ויש לי את ההזדמנות גם לפנות למשרד התחבורה, שלפחות ביישובים הערביים אני רואה את המפגעים ברמה של הרשות, הרבה מאוד מפגעים בריאותיים ומפגעים ברכבים שנמצאים למשל על המדרכות.
אבו עסבה: על זה אנחנו לא מדברים.
אבו עסבה: אין אכיפה בנושא הזה.
אבו עסבה: נכון, הולכים למשחקיות, אבל גם אימא עם עגלה צריכה ללכת על מדרכה, לכן לדעתי צריך למקד את הפעילות ברמה מגזרית.
אבו עסבה: צריכה להיות אולי איזושהי ועדה שהיא ועדה ברמת הרשות המקומית שתבנה איזשהו מהלך ברמה יישובית כאשר כל הדברים האלה נלקחים בחשבון.
אבו עסבה: גם משרד התחבורה, גם משרד החינוך, אבל גם הרשות המקומית צריכה להיות עם יד על הדופק בנושא הזה וצריך גם לערב אותה בצורה יותר אחראית ולא רק לערב אותה ברמה של שיח עם משרדי ממשלה.
אבו עסבה: בזמנו, במחקר שאני עשיתי ביחד עם "בטרם" על העמדות של התושבים ביחס לרשות המקומית, אנחנו קיבלנו תוצאות מדהימות, שהרשות המקומית כמעט ולא נמצאת בנושא גם של הסברה וגם של אכיפה ולכן כדאי למקד את העבודה בדיוק איפה שצריך למקד אותה.
אבו עסבה: זה יכול לתת אפקט יותר משמעותי לדעתי.
אבו עסבה: בזה אני אסתפק.
יוסף ג'בארין: תודה רבה פרופ' אבו עסבה.
יוסף ג'בארין: הזכרת לגבי החברה הערבית.
יוסף ג'בארין: שתי הקבוצות הייחודיות שאובחנו כאן, האוכלוסייה הערבית והאוכלוסייה החרדית, אני חושב שאנחנו גם נשקול אולי לקיים דיון מיוחד לגבי שתי האוכלוסיות הללו, ככה שנוכל יותר להעמיק במצב ובתוכנית, לרבות גם הצגת הנתונים שנוכל להבין יותר את חלוקת המשאבים כאן.
יוסף ג'בארין: לגבי השלטון המקומי, אני בהחלט חושב שהוא היה צריך להגביר את המודעות אבל גם את ההתארגנות הפנימית והארגונית בתוך השלטון המקומי, ככה שהנושא של בטיחות ילדים יקבל יותר בולטות בעבודה של הרשויות המקומיות, בין אם זה שיהיה ממונה על כך או ועדה שתוקם בעניין הזה.
יוסף ג'בארין: בהחלט נושא חשוב.
יוסף ג'בארין: האמת היא שאיתנו גם נציג מרכז השלטון המקומי.
יוסף ג'בארין: רות דיין איתנו?
יוסף ג'בארין: מנהלת מחלקת החברה במרכז השלטון המקומי.
רות דיין מדר: נכון, אני נמצאת בדיון.
יוסף ג'בארין: נשמח לשמוע אם אפשר רק בקיצור כי אנחנו חותרים לסיום.
יוסף ג'בארין: היה דגש בכל זאת על הרשות המקומית אז נשמח לשמוע התייחסותך.
רות דיין מדר: נכון, אנחנו אכן חברים בוועדה ובתוכנית הלאומית ומסייעים היכן שניתן למשרדי הממשלה, אם זה הדרכה והכשרה של אנשי המקצוע ברשויות המקומיות.
רות דיין מדר: יש ועדה לזכויות הילד שהיא ועדה סטטוטורית בכל רשות מקומית והיא פועלת.
רות דיין מדר: אין ספק שאם היה אדם, איש מקצוע שכל מהות תפקידו זה לפעול לבטיחות בילדים, הקשב היה קשב הרבה יותר גבוה.
יוסף ג'בארין: בינתיים אני מבין שמבחינת המבנה של השלטון המקומי אין כתובת כזו?
יוסף ג'בארין: למשל, בתחום של מעמד נשים יש יועצת לענייני נשים.
יוסף ג'בארין: האם יש איזשהו תפקיד שהוא אמור להיות אחראי על הנושא הזה?
רות דיין מדר: למשל, יש ממונה בטיחות בדרכים על פי חוק.
רות דיין מדר: אין ממונה בטיחות ילדים.
יוסף ג'בארין: אולי באמת זה רעיון שצריך לקדם, שתהיה כתובת ברורה וידועה וגם אחראית על הנושא הזה?
יוסף ג'בארין: דיברנו על משחקי ילדים, על פגיעות, על רכבים שחונים על המדרכות וכל הסיכונים שנוצרים.
יוסף ג'בארין: אני מניח שזה מחייב בכל זאת התארגנות יותר קונקרטית בתחום הזה של הרשויות המקומיות.
רות דיין מדר: נכון, וגם תקציבית כדי להקצות אדם שיפעל בנושא הזה אנחנו רוצים שבאמת יהיו תפוקות ולא שזה יהיה משהו שהוא נוסף על כל התפקידים שהוא ממילא מבצע.
רות דיין מדר: אין טעם למנהל מחלקת רווחה להוסיף על הגב שלו עוד תפקיד כזה, במיוחד ברשויות החלשות יותר שזה סוציו אקונומי נמוך יותר.
רות דיין מדר: אין טעם רק בשביל שתהיה תפאורה של שם ותוספת תפקיד.
רות דיין מדר: אם רוצים ואם רואים בזה חשיבות, ואנחנו רואים בזה חשיבות מאוד רבה וגם אמרנו את זה, צריך שיהיה אדם שיהיה ממונה על התחום ויתכלל את זה עם כלל האגפים, מהגיל הרך, עובר למתקני שעשועים, עובר לבטיחות בדרכים, הדרכה להורים, הסברה להורים.
יוסף ג'בארין: הרעיון הזה בצורה המובנית הזו קיים באיזשהו מקום?
יוסף ג'בארין: יש דוח שהמליץ על כך?
יוסף ג'בארין: זה מתועד באיזשהו מקום?
יוסף ג'בארין: כי אם לא, אנחנו נצטרך לקדם את זה.
רות דיין מדר: אני חושבת שצריך לחזור ולקדם את זה.
רות דיין מדר: זה נמצא במסמכי גיבוש, התוכנית הלאומית לבטיחות ילדים.
רות דיין מדר: ארגון בטרם הכיר את התפיסה.
רות דיין מדר: הוא עצמו מימן תקופות ממונה בטיחות ילדים.
רות דיין מדר: התפיסה קיימת אבל צריך לראות שיש לזה משאבים.
יוסף ג'בארין: איתנו בדיון גם הייעוץ המשפטי וגם מחלקת המחקר.
יוסף ג'בארין: אשמח אולי אם נלבן את הסוגיה הזו יותר.
יוסף ג'בארין: הכותרת הזו של ממונה על בטיחות ילדים, איך אפשר ליצור אותו מנגנון משפטי וארגוני?
יוסף ג'בארין: זה כמובן לא צריך תקציבים אבל גם יש לפחות דרך ביניים להתחיל בה, שגם אחד מהעובדים הבכירים בעירייה יהיה גם אחראי על התחום.
יוסף ג'בארין: לפחות להתחיל עם זה.
יוסף ג'בארין: ביניים השם קיים אבל אני מבין שאין משרה כזו או אין מישהו שמתפנה לכך.
יוסף ג'בארין: תודה רבה, רות.
יוסף ג'בארין: אנחנו צריכים לסיים בדקות הקרובות, אז לפני שאני אקרא את ההמלצות, ממכון התקנים יש גם ורד אורן ודליה ירום?
דליה ירום: כן, מדברת דליה ירום, אני מנהלת אגף התקינה במכון התקנים.
דליה ירום: מכון התקנים כפי שכבר ציינה הגברת ארונין ממשרד הכלכלה מיחידת מנהל התקינה, עוסק בהכנת תקנים שחלק מהיעדים שלהם זה גם הנושא של הגנה על בריאות ובטיחות לילדים.
דליה ירום: נענינו לקריאת הוועדה בעבר והכנו את התקנים למניעת שכחת ילדים ברכב.
דליה ירום: כל הפעילות שלנו שאנחנו מקווים שגם תמשיך למרות שיש כאלה שמסכנים אותה בימים האלה, פעילות הבדיקות במעבדות והתאמת המוצרים לדרישות התקן מיועדות כך שיובטח בריאות ובטיחות הילדים.
דליה ירום: אלכסנדרה הזכירה גם את התקן למתקני משחקים.
דליה ירום: אני חייבת להגיד שהתקן הזה, יש לו הרבה מאוד היבטים מעבר למה שאדוני העלה, בכל הנושא של פיקוח ופיקוח רב-שנתי.
דליה ירום: הוא מתייחס גם לנגישות.
דליה ירום: אנחנו מתייחסים גם לאוכלוסיות היותר חלשות מטעם הילדים ובהחלט יש התייחסות למגרשי משחקים שיהיו נגישים לילדים החלשים יותר בחברה, וכל קריאה של הוועדה להכנת תקנים, להכנת פעילות, אנחנו מציעים גם את המומחים שלנו וגם את ועדות התקינה כדי לקדם את הנושא החשוב הזה.
יוסף ג'בארין: דיברת על נגישות, נושא חשוב גם ברמה הפיזית, אבל גם עלה הנושא של נגישות לשונית.
יוסף ג'בארין: זמננו קצר מלהיכנס לדיון כאן אבל הייתי מצפה שכל מה שקשור להוראות בטיחות ולהנחיות בטיחות אבל גם אולי לשילוט שמוצב נגיד במשחקי ילדים או מתקנים, אני מצפה כמובן שזה תמיד יהיה דו-לשוני לא בהכרח רק ביישובים הערבים, זה גם ביישובים מעורבים, שפשוט כל השירות יהיה גם דו-לשוני.
יוסף ג'בארין: לדעתי זה חלק כמובן מהנגישות ומה שיכול לתרום גם לשלומם של ילדים שמגיעים להשתמש במתקנים הללו.
יוסף ג'בארין: את מסכימה?
דליה ירום: קודם כל אני מסכימה.
דליה ירום: אנחנו יכולים להעלות את זה לדיונים בוועדות ואני מניחה שאפשר לעשות משהו בנושא.
דליה ירום: כידוע, מי שקובע את דרישות התקן הן ועדות התקינה.
דליה ירום: ועדות התקינה הם גופים ציבוריים שמכון התקנים מרכז את עבודתם.
דליה ירום: הרכב הוועדות מוגדר בחוק.
דליה ירום: הבית שאתה מייצג אותו קבע מי יהיו החברים בוועדות התקינה.
דליה ירום: כן אפשר להעלות את הנושא הזה לוועדת התקינה לדון, ואני מניחה שהוא יתקבל בברכה.
יוסף ג'בארין: אנחנו נבחן את הסוגיה של ממונה על בטיחות ילדים בהקשר הזה ואם כבר בודקים, אז כאן פנייתי אולי למרכז המחקר והייעוץ המשפטי, אם גם אפשר לבדוק את ההיבט הזה של הנגישות ברמה הפיזית וברמה הלשונית.
יוסף ג'בארין: האם זה משהו שהוא חלק מההנחיות, חלק מהתקן, האם זה מופיע, נגיד למשל הסוגיה של הצבת שילוט במשחקי ילדים.
יוסף ג'בארין: האם זה מספיק מסודר בעניין הזה?
יוסף ג'בארין: פשוט לבדוק ולפי זה גם נוכל להתקדם.
יוסף ג'בארין: האמת היא שאנחנו צריכים לסיים.
יוסף ג'בארין: קודם שאקרא את ההמלצות העיקריות, אני רוצה להודות לכל המשתתפים על הדיון החשוב.
יוסף ג'בארין: אני גם מבטיח לעקוב אחרי הנושאים שעלו כאן.
יוסף ג'בארין: אמרתי, דיון ראשון ומעקב שנעשה לאוכלוסיות בסיכון מוגבר יותר.
יוסף ג'בארין: נרצה לשמוע יותר פרטים.
יוסף ג'בארין: לעניין הדיון הזה, אני חושב שהקריאה אולי המאוד חשובה היא להבטיח את התקצוב כדי להשלים את החמש שנים לשנתיים הקרובות תוך כדי בחינה של הרחבת התוכנית הזו כדי לכלול גם משרדי ממשלה חדשים אבל גם להרחיב אותה בקרב המשרדים הקיימים.
יוסף ג'בארין: זו פנייתנו העיקרית למשרד האוצר ואני מבין שגם בבריאות ובאוצר ינסו באמת לסגור את הדברים בהקדם האפשרי, לרבות גם חתימת ההסכם והעברת התקציבים.
יוסף ג'בארין: נשמח לשמוע גם על התקדמות הנושא של הקול הקורא בעניין המכשיר שיוכל אולי להתמודד עם הסוגיה של שכחת ילדים, נושא מאוד חשוב, מלווה אותנו כמה שנים ובהחלט חשוב שמה שהובטח, שבשבועות הקרובים עוד יצא הקול הקורא בנושא.
יוסף ג'בארין: אני מקווה גם שיורחב בהקדם מאגר המידע לגבי פגיעות בילדים ויכלול את כל הגורמים גם בתחום הבריאות אבל גם בחינוך וברווחה וככה נוכל אולי באמת סוף סוף להגיע למאגר נתונים שאפשר להסתמך עליו בכל פעילות ההתמודדות עם פגיעות ילדים.
יוסף ג'בארין: לגבי משרד הכלכלה, שמענו על הפורטל, דיברנו על חשיבות קידום המודעות לקיומו של הפורטל, חשיבות גם הנגשתו בשפה העברית ושיהיה גם רחב ככל האפשר מבחינת המידע המאוד חשוב שבינתיים נכלל בו וצריך להגישו לציבור.
יוסף ג'בארין: משרד הפנים והשלטון המקומי, ההמלצה שלנו על חשיבות יצירת תפקיד קבוע ומובנה של ממונה על בטיחות ילדים ברשויות המקומיות.
יוסף ג'בארין: התפקיד הזה תפקיד ממומן על ידי משרד הפנים ואנחנו מבקשים לבחון את הנושא.
יוסף ג'בארין: מהשלטון המקומי אני אשמח אם תגובש הצעה שאפשר בהחלט להגיש אותה גם אלינו וגם למשרד הפנים לעניין התפקיד הזה.
יוסף ג'בארין: תודה רבה לכם, דיון מאוד חשוב, מפרה.
יוסף ג'בארין: כפי שאמרתי, אנחנו נמשיך ללוות את הנושא.
יוסף ג'בארין: הוא חשוב מאוד לוועדה ולחברה בישראל.
יוסף ג'בארין: תודה לכולם ונמשיך גם לעקוב אחרי ההמלצות.
יוסף ג'בארין: תודה רבה, אני נועל את הישיבה.
יוסף ג'בארין: אחר צהריים טובים לכולם, אני פותח את הישיבה של הוועדה לזכויות הילד, יום שני, 13 ביולי.
משה ארבל: אתה יכול לומר כ"א בתמוז למניינם.
יוסף ג'בארין: אני עוד צריך ללמוד את החודשים העבריים.
יוסף ג'בארין: יש לי זמן, אני מקווה.
יוסף ג'בארין: האמת היא שקבענו את הישיבה הזאת כישיבה דחופה בעקבות פרסום אותו סרט מזעזע עם דברי הגזענות, העליונות האתנית הלאומית שהופיעה באותו סרטון אמנם קצר אך בהחלט מזעזע.
יוסף ג'בארין: זה היה מאוד כואב לראות את הסרטון.
יוסף ג'בארין: אני רוצה להגיד לכם שהתמונה המורכבת יותר כאשר יודעים שהסרטון הזה הוא לא מקרה בודד אחד ויחיד אלא שהוא משקף תפיסות גזעניות שקיימות, לצערי לפעמים מרגיש שהן גם רווחות, וככל שזה מתקשר לאוכלוסייה הערבית-הבדואית, אני חושב שאתם עדיין זוכרים את האמרה של חבר הכנסת סמוטריץ' לא מזמן על שיעורי הילודה בקרב הציבור הערבי-בדואי כפצצה מתקתקת.
יוסף ג'בארין: אני עדיין זוכר גם את השיח שהיה סביב החלטות לסגור מתקנים ציבוריים כמו בריכת שחיה אל מול בעיקר התושבים הערבים בנגב, ולכן אפשר בהחלט לומר שלא מדובר במקרה בודד ויחידי.
יוסף ג'בארין: אני בוועדה לזכויות הילד זיהיתי את הילד בשני צידי המתרס של אותו סרטון.
יוסף ג'בארין: זה גם ילדים שיושבים ו"מתחנכים" על תפיסות גזעניות והסתכלות נחותה לעמיתיהם הערבים, וכמובן אפשר לראות את הצד השני, הקורבן הנפגע שפשוט יחס משפיל לכל דבר.
יוסף ג'בארין: אני רוצה לשתף אתכם שהיינו בקשר עם אב המשפחה, שעדיין למרות שחלפו חמש שנים, עכשיו עם פרסום הסרטון עדיין מרגיש קשה עם מה שהיה והוא אומר ששני ילדיו אחרי פרסום הסרטון לא רוצים לצאת מהבית ולפגוש אנשים אחרים בעקבות ההרגשות הקשות שיש להם עם פרסום אותו סרטון.
יוסף ג'בארין: הרבה חברי כנסת פנו אלי כדי לקיים את הדיון ואנחנו חשבנו שיהיה חשוב לקיים את הדיון כשהנושא עדיין במודעות הציבורית, אבל גם בהודעה לעיתונות אמרתי שאנחנו נקיים מספר דיונים שקשורים לאוכלוסייה הערבית-הבדואית בכל מה שנוגע לזכויות ילדים.
יוסף ג'בארין: הדיון הקרוב יהיה בשבוע הבא על מסגרות חינוך לילדים בגילאי 3 עד 5.
יוסף ג'בארין: אנחנו מדברים על כ-5,000 ילדים בגיל הזה שאין להם מסגרות ולכן הם מחוץ לכל מסגרת חינוכית או רווחתית, לכן יהיה לזה דיוני המשך בנושאים הנוספים שמתחברים לדעתי בהחלט למעמדם וזכויותיהם של הילדים הערבים ואולי הערבים-בדואים באופן ספציפי.
יוסף ג'בארין: חבר הכנסת טיבי פנה גם בהצעה לסדר לנשיאות הכנסת.
יוסף ג'בארין: יכול להיות שגם זה עוד יגיע.
יוסף ג'בארין: חברות הכנסת, חברתי עאידה תומא סלימאן ואימאן יאסין ביקשו גם לקיים את הדיון הזה יחד עם חבריי משה ארבל וסעיד אלחרומי.