GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יוסף ג'בארין: אני אישית, גם כמשפטן וגם כאיש חינוך, הופתעתי לראות את הנתונים, לא יכולתי לחשוב על מצב שיש צו שיפוטי שלא מצליחים לממש אותו בגלל מחסומים מוסדיים, בירוקרטיים, חברתיים, תקציביים, לא משנה איך נקרא להם, עבור אותו ילד והוא לא נמצא במסגרת הטיפולית הראויה ומכאן הפגיעה הקשה במצבו ובמעמדו.
יוסף ג'בארין: הציפייה שלי היום להתקדם בנושא הזה.
יוסף ג'בארין: אני מבין שיש הצעה של מתווה שאמורה לשפר את המצב הקיים, לכן אני מחכה בכיליון עיניים לשמוע את המתווה, את פרטיו וגם את התוכנית היישומית שלו.
יוסף ג'בארין: אני מקווה שגם נשמע לוח זמנים ברור לרבות תוספת משמעותית של מיטות, פתיחת מסגרות חדשות, גם לעניין חלופות המעצר, גם לעניין התחלואה הכפולה, שאני מבין שזה גם נושא כבד בסוגיה הזו.
יוסף ג'בארין: אני מציע שנפתח עם סקירה קצרה בעקבות סיכום הנתונים של מרכז המחקר, כך שכולנו נימצא בלב הנתונים הללו ואחר כך נשמח לשמוע גם את נציגי משרד העבודה והרווחה ואת הנציגים הנוספים, משרד החינוך, משרד המשפטים, הגורמים המשפטיים וגם נציגי החברה האזרחית.
יוסף ג'בארין: תהיה איתנו גם מטופלת או מטופלת לשעבר שמעוניינת לשתף אותנו בחוויה שלה והיא מעדיפה להישאר בעילום שם.
יוסף ג'בארין: אני מקווה שהזמן שלנו יספיק, אני מציע שנהיה קצרים, ממוקדים, שנוכל גם להכיל את כל הנושאים הללו.
יוסף ג'בארין: נשמע את מריה ממרכז המחקר, נתונים מרכזיים לגבי הדוח.
מריה רבינוביץ': תודה רבה, היושב ראש.
מריה רבינוביץ': בוקר טוב.
מריה רבינוביץ': אנחנו באמת בדקנו את המצב העדכני במסגרות של רשות חסות הנוער והכנו מצגת קצרה.
מריה רבינוביץ': (מצגת).
מריה רבינוביץ': הנקודה הראשונה זו נקודה שאתה כבר התייחסת אליה וגם מבקר המדינה התייחס אליה בדוח האחרון שלו, זה שינוי במספר המסגרות והמקומות שמתרחש בשנים האחרונות.
מריה רבינוביץ': אנחנו עיבדנו את הנתונים שהתקבלו לבקשת חברת הכנסת עאידה תומא סלימאן, שניהלה ועדה מיוחדת לענייני רווחה ועבודה במהלך משבר הקורונה, ובדיון על סגירת חלופות המעצר בחודש מאי היא ביקשה ממשרד הרווחה נתונים על המצב והשינוי בכמות המסגרות משנת 2017 לשנת 2020.
מריה רבינוביץ': מה שאנחנו ראינו, שאכן חלק מהמסגרות נסגרו ויחסית לשנת 2017 יש היום 59 מסגרות.
מריה רבינוביץ': אני רק מציינת שזה לא כולל 12 דירות מעבר, אני לא מתייחסת לדירות המעבר, אבל לצד הירידה במספר המסגרות אנחנו יכולים לראות שיש יותר מקומות היום, יש שינוי בערך סביב 20%, מספר המקומות בתוך המסגרות האלה עלה.
מריה רבינוביץ': מה שאנחנו עדים לו זה שמצב הסגירה של המסגרות לא תמיד מלווה במצב מיידי בפתיחה של אותה מסגרת ואז השאלה שעולה איזה טיפולים מקבלים בני נוער שעוברים ממסגרת למסגרת, האם זה תמיד תואם את אותם טיפולים או את אותם צוותים שטיפלו בהם מקודם.
מריה רבינוביץ': עניין נוסף זה הסיבה לסגירת המסגרות.
מריה רבינוביץ': יש סיבות שונות לסגירת המסגרות, זה יכול להיות מצב כלכלי של העמותה שמפעילה את המסגרת וזה יכול להיות גם חוסר שביעות רצון של משרד הרווחה מהטיפול במסגרות ואז הן נסגרות.
מריה רבינוביץ': לגבי העניין של הקשיים הכלכליים שבגללם המסגרות נסגרות, הסוגיה הזאת נלקחת בחשבון כאשר ישנם היום מכרזים חדשים לפתיחת מסגרת חדשה.
יוסף ג'בארין: האם יש הערכה - - -
מריה רבינוביץ': הערכה מחודשת, אם המסגרת נסגרה בשל קושי כלכלי.
יוסף ג'בארין: של תנאי המכרזים.
מריה רבינוביץ': ואיך בעצם חושבים לפתוח מסגרות, אותן מסגרות, איך לוקחים את זה בחשבון.
מריה רבינוביץ': זה מצב כללי של כל המסגרות כולל מעונות ממשלתיים.
מריה רבינוביץ': במספר המעונות הממשלתיים אנחנו עדיין באותו מספר, מ-2017 ועד 2020, אבל יש שם יותר מכסות, יותר מקומות שאושרו לאורך השנים.
מריה רבינוביץ': למרות שיש יותר מכסות ויותר מקומות עדיין יש נכון להיום המתנה של 164 בני נוער, כמו שאתה ציינת בפתיח.
מריה רבינוביץ': הם ממתינים זמן רב, הזמן הזה משתנה בין מסגרת למסגרת, תלוי לאיזה מסגרת הם ממתינים, זה נע בין שבועיים לשבעה חודשים.
יוסף ג'בארין: איך זה שדוח מבקר המדינה דיבר על מספרים יותר גדולים?
יוסף ג'בארין: שם המבקר דיבר על מאות.
מריה רבינוביץ': כן, גם פה, 164 זה קרוב ל-200.
מריה רבינוביץ': זה נתון דינמי, הוא משתנה כל חודש, משרד הרווחה עושה עדכון מצב כל חודש מה קורה עם ההמתנה.
מריה רבינוביץ': אני רק אגיד לך שההמתנה הזאת לפני יותר מעשור הייתה גם 400 בני נוער שהמתינו.
מריה רבינוביץ': אנחנו שאלנו את משרד הרווחה האם יש עוד בני נוער שממתינים בתהליכי מיון, זאת אומרת בנוסף ל-164 האם יש עוד בתהליך מיון למסגרת, בתהליך התאמה למסגרת.
מריה רבינוביץ': נמסר לנו שזה הנתון הסופי, יש רק 164 בני נוער שממתינים, כולם עברו כבר תהליך מיון ואם יש כאלה בתהליך מיון אז זה ממש בודדים.
יוסף ג'בארין: אנחנו מדברים על 164 עם צו של בית משפט.
מריה רבינוביץ': מה שעוד אנחנו בדקנו לגבי אותם 164 בני נוער ממתינים, בדקנו את המאפיינים שלהם וראינו, כפי שגם אתה ציינת, 40% ממתינים בצו שניתן לפי חוק הנוער (שפיטה וענישה), זאת אומרת הם מעורבים בפלילים, ו-60% הם בצו לפי חוק הנוער (טיפול והשגחה).
מריה רבינוביץ': אלה בעצם מצבי סיכון ומצוקה קשים.
מריה רבינוביץ': מה שאתם כן יכולים לראות כאן בטבלה זה שמספר המיטות בתקן יותר גבוה ממספר המושמים היום במעונות הנוער.
מריה רבינוביץ': סך הכול יש לנו 313 מושמים, לעומת זאת יש 387 מיטות בתקן.
מריה רבינוביץ': זאת אומרת יש יותר מקומות מאושרים, אבל המקומות האלה לא כולם עדיין מופעלים.
מריה רבינוביץ': חלק מהם עדיין בהקמה, או בקבלת אישורים אחרונים, שלאו דווקא תלויים במשרד הרווחה, אבל יש כאן נקודה נוספת והיא שבעצם שבמעונות הנעולים יש שני מרחבים, יש מרחב מגן, שהוא מרחב נעול, ויש מרחב קידום שהוא יותר פתוח.
מריה רבינוביץ': אלה שממתינים צריכים את המרחב הנעול, במרחב הנעול אין מקומות והם לא יכולים להיכנס למתחם קידום.
מריה רבינוביץ': נקודה נוספת שבדקנו זה מה עושים עם אותם 164 בני נוער בזמן ההמתנה, מה קורה איתם, האם הם מקבלים טיפול כלשהו.
מריה רבינוביץ': במשרד הרווחה לא ממהרים להכניס אותם למעונות אחרים של הרשות, מקומות פתוחים, בטענה שמדובר בטיפול שהוא לא מתאים להם והם בורחים מהמסגרות האלה או שהם מקבלים טיפול לא נכון וזה לא טוב למסגרת שלא ערוכה לכך ולילדים שנמצאים במסגרת הזאת.
יוסף ג'בארין: אני מניח שעולה השאלה האם יש מעקב כלשהו, נגיד תקופה של שישה חודשים, חצי שנה, מה קורה בתקופה הזו, האם בכלל יש מעקב מקצועי כלשהו לגביהם.
יוסף ג'בארין: בטח נשמע אחר כך.
יוסף ג'בארין: יש לי שאלה, מה מספר הנערים או הנערות בתוך המעונות הסגורים?
מריה רבינוביץ': 313 נכון להיום.
יוסף ג'בארין: 313?
יוסף ג'בארין: ייתכן ש-313 כיום ו-164 ממתינים?
יוסף ג'בארין: זה כמעט 50%.
יוסף ג'בארין: ה-164 זה נתון חריג או שזה פחות או יותר הממוצע בזמן נתון של התקופה האחרונה?
יוסף ג'בארין: וגם ה-300 פחות או יותר זה הנתון - - -
אלין אלול: זה עלה עם הזמן, כל פעם מרחיבים את המקומות בנתונים הקיימים, במסגרת המעונות הקיימים.
יוסף ג'בארין: אבל פחות או יותר באופן כללי אפשר לדבר על שכמעט שליש מהנוער שצריך להיות במעונות נעולים לא נמצא בהם.
מריה רבינוביץ': סוגיה נוספת זה שראינו שבמעונות שהם לא נעולים, זאת אומרת במסגרות לא נעולות של חסות הנוער, נכון לחודש מאי היו כמעט 300 מקומות פנויים היום בסך הכול.
מריה רבינוביץ': במעונות נעולים, לעומת זאת, יש מחסור במקומות.
מריה רבינוביץ': נשאלת השאלה האם היה פעם איזה שהוא דיון או שקלו גורמי המשרד לעשות איזה שהיא המרה.
מריה רבינוביץ': ברור שמקומות במעונות נעולים הם הרבה יותר יקרים, אבל עדיין לא אחד על אחד, אלא בכל זאת – ומה המאפיינים, האם יש עוד איזה שהיא מסגרת טיפולית שכן ניתן בכל אופן לתת שם מענה.
מריה רבינוביץ': סוגיה נוספת שהצבענו עליה בדוח שלנו זה שאין היום מענים למקרים של תחלואה כפולה, מוכרים לאנשי הסנגוריה הציבורית מקרים בהם בני נוער שהם מעורבים בפלילים סובלים גם מאיזה שהיא בעיה נפשית ונמצאים היום בכלא אופק, יוצאים ונכנסים שם, חלקם לאשפוז פסיכיאטרי, אבל בגלל שאין מסגרת היום מתאימה ברשות חסות הנוער לקלוט אותם אז הם נמצאים בכלא.
תמי ברנע: 12 שנה דנים בזה.
יוסף ג'בארין: זה סוג מיוחד של מעון סגור.
אלין אלול: מדובר על הקמה של מעון נעול לתחלואה כפולה, לא מסגרת פתוחה, אלא מסגרת נעולה.
אלין אלול: זה דיון שנמשך כבר הרבה מאוד שנים.
תמי ברנע: הרבה מאוד שנים.
אלין אלול: בהחלט.
נפתלי יעבץ: אבל יש כמה מעונות של תחלואה כפולה, הכוונה בתחלואה כפולה זה שילוב של שני דברים ביחד, זה יכול להיות הנמכה קוגניטיבית ותחלואה כפולה ויכול להיות מחלת נפש ו - - -
יוסף ג'בארין: כן, בוא נגיד שזה צורך מקצועי, שאנשי המקצועי מזהים כבר יותר מעשור ולכן יש המלצה להקים את זה ועדיין זה לא קם.
יוסף ג'בארין: ואני מבין ממריה שיש גם מקרים בפועל שצריכים את המסגרת הזו, אבל בינתיים הם בכלא.
מריה רבינוביץ': נכון.
מריה רבינוביץ': והסוגיה האחרונה זה בעצם מתן עדיפות לכניסה למסגרות.
מריה רבינוביץ': מתי אנחנו נותנים.
יוסף ג'בארין: כאילו מתוך ה-164, האם זה הולך לפי –
מריה רבינוביץ': כן, מתוך המסגרות באופן כללי, אני לא מדברת עכשיו על המסגרות הנעולות, אני מדברת גם על המסגרות האחרות.
מריה רבינוביץ': יש את הסוגיה של חלופת מעצר, חלופות מעצר שנסגרו בעבר ועכשיו הרשות עובדת לפתיחת המסגרות החדשות, אבל אנחנו יודעים שכ-50% מבני נוער שהיה להם צו חלופת מעצר נכנסו למעונות הנעולים, שם יש המתנה וגם אלה שקיבלו צו חלופת מעצר נכנסו לשם, אז איך זה בא על חשבון אותם בני נוער שיש להם צו של טיפול והשגחה והם נמצאים במצבי מצוקה וסיכון?
מריה רבינוביץ': זהו, תודה.
יוסף ג'בארין: תודה, מריה.
יוסף ג'בארין: חברת הכנסת קארין אלהרר איתנו בזום, היא נעה בין שני דיונים.
תמי ברנע: כרגע היא לא.
יוסף ג'בארין: נתחיל איתך, אלין.
יוסף ג'בארין: גם להתייחס לנתונים הללו, אני מעוניין לשמוע למה זה לא כל כך מתקדם.
יוסף ג'בארין: אנחנו הספקנו להיות בישיבה אחת עם השר שאולי התמקדה בחברה הערבית, אבל הסוגיות הללו הן סוגיות בוערות בעיקר לאוכלוסיות מוחלשות, ערבים, חרדים, מצב סוציואקונומי, אבל גם למתווה.
יוסף ג'בארין: מי אמור להתייחס לנושא המתווה?
אלין אלול: אנחנו יכולים כמובן גם להציג את המתווה שהושג, אבל יש כאן גם, לדעתי, נציג של משרד האוצר בדיון הזה מכיוון שהמתווה הזה הושג עם משרד האוצר, אז להחלטתך אם אתה רוצה שאנחנו נציג את זה, אם משרד האוצר יציג.
תמי ברנע: את יודעת שיהיה מישהו?
תמי ברנע: כי הם הודיעו שלא.
תמי ברנע: הם שלחו לנו תגובה בכתב, אני יכולה להקריא אותה.
יוסף ג'בארין: אולי תקריאי את התגובה.
תמי ברנע: אגף התקציבים עוקב באופן שוטף אחר מצב הדברים בחסות הנוער, משרדי האוצר והרווחה פועלים ביחד ליישום מתווה חסות הנוער שהוסכם ביניהם ומטרתו להקטין את התורים ולשפר את השירות.
תמי ברנע: התקדמות המתווה תלויה בסדרי עדיפויות של משרד הרווחה ועמידתו באבני הדרך שהוסכמו עם משרד האוצר.
תמי ברנע: נכון להיום הגורמים המקצועיים במשרד הרווחה עמלים על יישום חלקם במתווה כך שבמידה שהנושא יהיה בסדרי העדיפויות התקציביים של המשרד ניתן להיות אופטימיים באשר לשיפור השירות בטווח הזמן הנראה לעין.
תמי ברנע: לאור האמור לעיל לא יהיה נציג בדיון.
יוסף ג'בארין: אנחנו נשמע את המתווה ואם יש סוגיות תקציביות כמובן - - -
תמי ברנע: אם את מרגישה שאת צריכה עכשיו מישהו מהאוצר, תגידי לי ואני אשב עליהם.
אלין אלול: אין צורך, המתווה הוא מתווה שהוא קיים ורשמי.
יוסף ג'בארין: זאת התשובה, אנחנו נשמע אותך, ככל שיש לך הערות שנוגעות לאוצר אנחנו כמובן - - -
אלין אלול: ברשותכם, אני אקדים בכמה מילים קצרות, חשוב לי באמת שההבחנה בדיון הזה תהיה מאוד ברורה כי זה גם עלה בשקף של הממ"מ שהציגה מריה.
אלין אלול: מבחינתי המוקד המרכזי של הדיון שלנו הוא בבני נוער שממתינים למעון נעול.
אלין אלול: זאת הסוגיה שעומדת על הפרק.
אלין אלול: אם רוצים אפשר לדבר על פתיחה וסגירה של מסגרות, אבל למעשה, וכמו שכבר הציגו בממ"מ, אין לנו המתנות למסגרות פתוחות, אין לנו ילדים ממתינים שממתינים למסגרת פתוחה ולא יכולים להתקבל.
אלין אלול: נהפוך הוא, יש לנו הרבה יותר מקומות פנויים שממתינים לילדים ובמידה שיש צורך הם יוכלו להשתלב בהם.
אלין אלול: לכן המוקד בעצם הוא ב-164 - - -
יוסף ג'בארין: כן, ההערה ברמה של המקומות נכונה, הייתה לה הערה לגבי חוסר התיאום לפעמים בין המסגרות שנסגרות, באיזה מידה יש מסגרת אחרת שנפתחת מיד ואם יש מעקב אחרי הטיפול.
אלין אלול: מסגרות נסגרות ונפתחות - - -
יוסף ג'בארין: היו לנו עוד הערות בביקורת הזו על המסגרות הפתוחות?
מריה רבינוביץ': לגבי המסגרות הפתוחות לא, אבל זה, כמו שגם אני אומרת, שיש המתנה של 164 בני נוער ב - - -
יוסף ג'בארין: כן, זו הסוגיה המרכזית שנתמקד בה, אבל לגבי המסגרות הנעולות הביקורת העיקרית הייתה - - -
קריאה: השאלה של ההצרחה.
אלין אלול: אני אתייחס להצרחה.
יוסף ג'בארין: יחסי הגומלין.
אלין אלול: אני אתייחס לסוגיה שאת העלית בהקשר של ההמרה.
יוסף ג'בארין: כן, אבל להתייחס למסגרות הפתוחות ככל שזה מתקשר לפתרונות שאפשר לתת.
אלין אלול: המסגרות הפתוחות לא יכולות לתת מענה לילדים שממתינים למעון נעול, אי אפשר להשתמש במסגרת פתוחה כדי לצמצם את ההמתנה של בני נוער שממתינים למעון נעול, כי מצד אחד, ואלה בדיוק המאזניים, יש לנו מאות מקומות פנויים במסגרות פתוחות ומצד שני יש לנו קרוב ל-170 ילדים בכל רגע נתון שממתינים למעון נעול.
אלין אלול: אז המעון הנעול, גם ברשותך, אני רוצה להגיד שגם בדוח המבקר האחרון כתב המבקר שמשרד הרווחה הצליח לצמצם שני שליש מכמות הילדים שממתינים למעון נעול בשנתיים האחרונות.
יוסף ג'בארין: תוך שנתיים?
אלין אלול: כן, בשנתיים האחרונות.
יוסף ג'בארין: מה, אז ה-170 זה רק שליש מ - - -
אלין אלול: שני שליש מתוך רשימה שעמדה על בין 400 ל-500.
יוסף ג'בארין: עד לפני שנתיים?
אלין אלול: עד לפני שנתיים.
אלין אלול: זאת אומרת שבשנתיים האחרונות הצלחנו להביא למציאות, שהיא עדיין מבחינתנו לא מציאות שהיינו רוצים להשלים איתה, כי אנחנו חושבים שמעון נעול צריך לחכות לילד ולא ילד צריך לחכות למעון נעול.
אלין אלול: כמו שאתה אמרת, ילד שממתין עם צו שיפוטי, או סביב עבירות שהוא מבצע, או סביב מצב של נזקקות שמחייב להגן עליו או מפני עצמו, או מפני הסביבה, זה ילד שצריך להיכנס מיד למסגרת שתתאים לו.
אלין אלול: אנחנו במשרד הרווחה המשימה שלנו היא לטפל בילדים האלה, לשקם אותם, לשלב אותם מחדש בחברה וככל שהוא לא יצטרך להמתין הסיכויים שנצליח במשימה המאוד מאוד מורכבת הזאת יגדלו.
אלין אלול: לכן הדגש מבחינתנו זה שאנחנו צריכים להביא למציאות שבה יהיו מעונות נעולים.
יוסף ג'בארין: אבל זה לא הדגש, אתם חייבים.
אלין אלול: בהחלט כן, אני רוצה להדגיש שמדינת ישראל - - -
יוסף ג'בארין: זה בעצם אי קיום של צו של בית משפט, נכון?
אלין אלול: המעון האחרון הנעול שהוקם במדינת ישראל היה בשנות ה-60.
אלין אלול: אנחנו כבר כמעט 60 שנה אחרי ועדיין לא הוקמו מעונות נעולים נוספים.
אלין אלול: המציאות הזו היא בוודאי לא עומדת בקנה אחד אפילו לא עם הגידול הטבעי של האוכלוסייה ואם נוסיף לזה גם את המאפיינים שנוספו שמגבירים את הסיכון של בני הנוער שנזקקים למעון הנעול - - -
יוסף ג'בארין: אז הפתרון שמצאתם לשני השליש, בלי לפתוח מעונות נעולים חדשים זה היה הרחבת המיטות?
אלין אלול: הרחבה של הפוטנציאל הקיים, זאת אומרת למשל במעון 'בית הנער' שהוצג בטבלה הוספנו שלוש קבוצות חדשות, במעון 'מסילה' הוספנו קבוצה אחת, במעון 'גילעם' הוספנו.
אלין אלול: מה שאפשר היה להרחיב בתוך המעונות הקיימים זה מקסימום הפוטנציאל של המעונות הקיימים ואותם הרחבנו.
אלין אלול: זה אומר גם בבינוי חדש, גם בשיפוצים, יש חלק מהמעונות שהם מעונות מאוד ישנים.
אלין אלול: כשאני אומרת ישנים אני מדברת אפילו על התקופה המנדטורית.
אלין אלול: אז יש מעונות שאנחנו בצורה הדרגתית שיפצנו.
יוסף ג'בארין: ואז הצלחתם לפתור כמעט - - -
אלין אלול: הצלחנו למצות את הפוטנציאל הקיים.
אלין אלול: בפוטנציאל הקיים, וזה גם דוח מבקר המדינה אומר, הצלחנו לצמצם שני שליש מההמתנות.
יוסף ג'בארין: אז אתם מיציתם את אפשרויות השיפוץ וההרחבה וכדומה וכרגע מה שצריך, חייבים מעון נעול חדש.
יוסף ג'בארין: תיכף נגיע לתוכניות הפעולה, אבל אולי רק לחדד, לגבי פחות או יותר 300 ילדים ונערים בסיכון שנמצאים במעונות, מבחינת האוכלוסייה, יש לך נתונים, ערבים, יהודים, חרדים?
אלין אלול: אין לנו מעון נעול למגזר החרדי, יש לנו מעון נעול שכרגע מאופיין או למגזר היהודי או למגזר הערבי, יש לנו גם בתוך זה חלוקה לפי מגדר, זה אומר בנות מהמגזר הערבי, בנים מהמגזר הערבי, יש להם מעונות נפרדים, 'אל בוסתן' זה מעון נעול לבנות מהמגזר הערבי, 'נוף הרים' זה מעון נעול למגזר הערבי לבנים, ובהקבלה יש לנו את אותן המסגרות גם לבני נוער מהמגזר היהודי.
אלין אלול: יש לנו בנוסף שני מעונות אבחוניים בתנאי נעילה ובהם אין הפרדה בין מגזרים.
אלין אלול: אז האוכלוסייה החרדית, לצורך העניין, שצריכה להיכנס למעון נעול נכנסת למסגרת שהיא מתאימה למגזר היהודי הכללי, ללא התאמה.
יוסף ג'בארין: אבל ברמה המקצועית קיים צורך שיהיה גם מעון נעול ייחודי לאוכלוסייה החרדית?
יוסף ג'בארין: אני אומר ברמה המקצועית.
אלין אלול: אני יכולה להתייחס לנתונים שמגיעים מבני נוער של המגזר החרדי, אנחנו באמת עדים לתופעה שהולכת ועולה מבחינת הצרכים של בני נוער, נוער קצה, שמגיע מבתים חרדיים.
אלין אלול: אנחנו בהחלט גם רואים שבאופן יחסי לשיעור שלהם באוכלוסייה אלה הם נתונים גבוהים, אבל מבחינת סדרי עדיפויות, כשאנחנו מדברים כרגע למשל על מעון לתחלואה כפולה, שם אנחנו באמת רואים את הצורך המאוד מאוד גדול של בני נוער שמעבר לזה שהם צריכים את תנאי הנעילה יש להם גם בעיות נפשיות או הנמכה קוגניטיבית ואתה מתקשה לשים אותם עם בני נוער שהם עם קוגניציה תקינה.
יוסף ג'בארין: אז את אומרת, ותקני אותי, ברמה המקצועית יש צורך במעון נעול נפרד לנערים חרדיים, ברמה המקצועית הטיפולית, כמו שאתם מזהים שיש צורך גם במעון נעול לנערים ונערות ערביים, אבל בשלב הזה זה לא בסדר העדיפות מבחינת לפתוח.
אלין אלול: זה לא בראש סדרי העדיפויות.
אלין אלול: לצערי אנחנו כל הזמן נאלצים לעשות איזה מין משפט שלמה, זה גם עלה בשאלות שלכם, איך אנחנו בעצם קובעים מי ייכנס למעון נעול.
אלין אלול: כל המקרים הם מקרי קיצון וכל המקרים הם מקרים קשים ואנחנו מדי יום צריכים להעדיף מקרה חמור אחד על פני מקרה חמור אחר כי אין לנו מקומות.
יוסף ג'בארין: בגלל המחסור.
יוסף ג'בארין: לגבי ה-300, את דיברת על חלוקה, מעונות נפרדים, לפי מספרים, כמה מתוכם יהודים, ערבים, חרדים.
אלין אלול: פילוח של מספרים?
אלין אלול: נפתלי, אתה יכול להתייחס לזה?
נפתלי יעבץ: כן, זה היה בשקף.
יוסף ג'בארין: אנחנו רוצים להבין את הנתונים לפני שאנחנו עוברים למהלך של המתווה והתוכניות.
יוסף ג'בארין: אמרת 313 כיום במעונות הסגורים.
אלין אלול: כל המסגרות.
יוסף ג'בארין: מה סך הכול?
נפתלי יעבץ: כן, למגזר הערבי יש שלושה מעונות, מעון 'אחווה' 38 מושמים, מעון 'נוף הרים' לבנים 22 מושמים ובנות 'אל בוסתן' לבנות 25 מושמים.
נפתלי יעבץ: למגזר היהודי, לנערות יש מעון קצר טווח 'צופיה' עם 53 מושמות, 'מסילה' עם 38, בנים במגזר היהודי, מעון 'בית הנער' עם 22 מושמים.
נפתלי יעבץ: ממש בימים האחרונים קיבלנו אישור, הייתה התנגדות מאוד גדולה של המועצה האזורית להרחבה והקמה של שלוש קבוצות נוספות.
נפתלי יעבץ: חשוב לומר, המבנים כבר בנויים פיזית מעל לשנה ועמדו ריקים בגלל הסכסוך עם היישובים באזור.
נפתלי יעבץ: ממש לפני כמה שבועות הגענו להסכמה ולפשרה ביחד עם המועצה האזורית שם ואנחנו עכשיו הולכים להרחיב במעון 'בית הנער' עוד 36 מיטות.
נפתלי יעבץ: במעון 'גילעם' יש 38 מושמים, ב'מצפה ים' 20 מושמים.
נפתלי יעבץ: גם שם מסתיים בימים אלה תהליך של שיפוץ והוספה של קבוצה נוספת של עוד 12 מיטות.
נפתלי יעבץ: מעון 'נווה חורש' 58 מושמים.
נפתלי יעבץ: וזה הסך הכול של תשעה המעונות, 313 מושמים.
יוסף ג'בארין: אני צודק אם אני יכול לדבר על ייצוג גבוה של הערבים וגם של חרדים, או שלגבי חרדים אין לכם את הנתונים?
אלין אלול: אנחנו נוכל, ברשותך, אם זה צורך של הוועדה נעשה פילוח ונשלח - - -
יוסף ג'בארין: אני אשמח לפילוח לגבי האוכלוסיות והמגזרים השונים, בנים ובנות, גם לגבי אלה שנמצאים היום וגם לגבי רשימת ההמתנה.
אלין אלול: אז אנחנו נעביר לוועדה.
יוסף ג'בארין: אני מניח שהמספרים נמצאים, צריך רק לעשות את ה – כן, בבקשה.
נפתלי יעבץ: אנחנו העברנו איזה שהוא פילוח שמתייחס למאפיינים של הממתינים בקווים כלליים.
נפתלי יעבץ: אז אנחנו מדברים על 89% אלימות ותוקפנות, זאת אומרת מדובר באוכלוסיית קצה, 67% מתוכם נשרו ממערכת החינוך, 57% מתוכם מנותקים מהמשפחה ברמה כזו או אחרת, 54% משתמשים בחומרים פסיכו אקטיביים שונים, 35% עם איזה שהיא תחלואה נפשית נוספת מאובחנת או על הרצף, 33% בהתנהגות מינית מסכנת, שזה על הרצף של הזנות, אך עדיין לא בזנות, עוד 12% ממש בזנות ו-7% נמצאים במעצר בכלא בזמן ההמתנה למעון נעול.
אלין אלול: ברשותך, אדוני היושב ראש, אם אפשר רק עוד מילה אחת שקשורה לנושא של חלופות המעצר, מה שאתה התייחסת קודם.
אלין אלול: בדרך כלל כשאנחנו מדברים על מעון נעול אז החיבור הישיר הוא לחלופות המעצר, אבל חשוב לי להגיד, חלופת המעצר היא מסגרת פתוחה, היא לא מסגרת סגורה, היא לא מסגרת נעולה, לצורך העניין חלופת מעצר לנער יכולה להיות הבית של ההורים, הבית של הדודה.
אלין אלול: אנחנו מפעילים חלופות מעצר במסגרות שהן פתוחות בקהילה ואין, לפחות לא בשנים האחרונות, המתנה לחלופת מעצר.
אלין אלול: כל נער שמתאים לחלופת מעצר בתנאים פתוחים, כי חלופות המעצר הן פתוחות, הן לא נעולות, אז כמו שאמרנו, המקומות שם זמינים ופתוחים לכל נער כזה.
יוסף ג'בארין: אנחנו עם התקדמות הדיון מתמקדים אם כן באותם 164.
יוסף ג'בארין: לגבי חלופת המעצר, למרות שנסגרה חלופת מעצר לאחרונה את אומרת שעדיין אין בעיה כזו שאנשים שצריכים חלופת מעצר ולא מוצאים.
אלין אלול: רק לתקן שכרגע לא נסגרה חלופת מעצר.
אלין אלול: חלופת המעצר שיש לנו התקשרות איתה, 'שיטה', עובדת בהתקשרות עד ה-31 באוגוסט.
אלין אלול: משרד הרווחה כבר פרסם מכרז, המכרז הזה פורסם וכמובן מפעילים יגישו מועמדות.
יוסף ג'בארין: יש כבר מכרז לגבי 'שיטה'.
אלין אלול: כן, המכרז הזה פורסם.
אלין אלול: במקביל אנחנו פתחנו חלופות מעצר, יש אחת שכרגע נפתחת בצפון, ממש בשלבי הקמה, כבר יש זוכה והיא כבר בהתארגנות לפתיחה וקליטה של מופנים, ויש לנו חלופת מעצר למגזר החרדי, גם היא בצפון.
אלין אלול: נכון להיום לא נסגרה חלופת מעצר וגם החלופה הקיימת, כרגע יש בה שמונה מתוך 24 מכסות.
אלין אלול: זאת אומרת יש לה עוד הרבה מקום.
יוסף ג'בארין: וגם חלופת המעצר מחייבת את ההפרדה?
אלין אלול: זה לבנים.
יוסף ג'בארין: לא, בנים ובנות, אבל ערבים ויהודים?
אלין אלול: נכון, בין השלושה שכרגע עומדים על הפרק יש אחת שמיועדת למגזר החרדי ועוד שניים למגזר הכללי.
יוסף ג'בארין: זו שלפי השלב השני של המתווה?
יוסף ג'בארין: חלופת המעצר לחרדים.
אלין אלול: חלופת המעצר של החרדים זה משהו שכבר קיים וכבר נכנס לפועל.
יוסף ג'בארין: והתקציב מובטח?
נפתלי יעבץ: מאפריל הם כבר פועלים בפועל וקולטים ילדים.
יוסף ג'בארין: הייתה שאלה שלי לגבי חלופות המעצר הקיימות, שזה המסגרות הפתוחות הקיימות.
יוסף ג'בארין: יש כאלה שמאופיינות כמתאימות לחלופת מעצר, וזה גם לפי הפרדה של יהודים וערבים, הפרדה מקצועית אני מתכוון.
אלין אלול: לא, כרגע החלופות שקיימות, יש לנו מסגרות פתוחות שהן ייעודיות למגזר הערבי, בתוך המסגרות שלנו יש הוסטלים, שהן מסגרות שהן אך ורק לאוכלוסייה הערבית, לפי בנים ולפי בנות.
יוסף ג'בארין: ואז הן מתאימות לחלופת מעצר?
אלין אלול: הם יכולים לשמש גם כחלופת מעצר, בוודאי.
יוסף ג'בארין: בואו נחזור אם כן לסוגיה המרכזית שאני מבין שעומדת כרגע על הפרק, רשימת ההמתנה.
יוסף ג'בארין: בשנתיים האחרונות היא צומצמה עד פחות או יותר ל-170, הייתה יותר מ-500, אבל מצד שני אני מבין שזה יכול לקחת שישה חודשים, אז עולות כמה שאלות.
יוסף ג'בארין: השאלה הראשונה, מה קורה בתקופה הזו?
יוסף ג'בארין: האם יש מעקב, איך מונעים הידרדרות של נוער שיש לו צו בגלל הנזקקות, אבל גם מה קורה עם נוער שמעורב בפלילים, מה קורה בתקופה הזו?
אלין אלול: זאת באמת שאלה קשה כי מי שרואה - - -
יוסף ג'בארין: אני אומר לך, אני רציתי לשאול אותך האם את ישנה טוב בלילה עם הנתונים הללו.
אלין אלול: בכלל לא.
אלין אלול: אני חושבת ש-170 - - -
יוסף ג'בארין: אז הרגיע אותי קצת התקדמות שהייתה בשנים האחרונות, קצת, אבל - - -
אלין אלול: אנחנו לא שוקטים - - -
יוסף ג'בארין: אבל אני אומר לך, המספרים קשים.
אלין אלול: אני מסכימה.
יוסף ג'בארין: לחשוב על נער ממש בקצה הרצף הטיפולי וברמת סיכון מאוד גבוהה עד קיצונית.
יוסף ג'בארין: את צריכה להרגיע אותי מה קורה בתקופה הזו.
אלין אלול: אני יכולה להגיד שאנחנו כמשרד ובוודאי כרשות חסות הנוער מביאים בפני כל מי שצריך, כל מי שיש לו את היכולת לתת את המענים, אנחנו מביאים את הדברים בצורה הכי ברורה.
אלין אלול: 164 ילדים שממתינים במצב הקיצוני ביותר שבו רק מעון נעול יכול להציל אותם זה 164 ילדים שצריכים להיות כל הזמן לנגד עינינו.
יוסף ג'בארין: איך זה קורה?
אלין אלול: אנחנו מעבירים את הנתונים, אנחנו מבקשים בכל דרך לעשות תמיד את ההפרדה בצרכים של מה דחוף וחירומי לחסות הנוער.
אלין אלול: הסברתי קודם, מיצינו את כל האפשריות במסגרת הקיימת.
אלין אלול: ברור שחייבים לתת לזה, להקצות לזה, את המשאבים כדי שיהיה מצב שיש מעונות נעולים שקולטים את הילדים.
נפתלי יעבץ: אני אשלים בהמשך.
נפתלי יעבץ: אני כן אומר משהו כזה, בעיקרון ילד לא מגיע לחסות הנוער לבד, הוא לא נכנס לבד לרשימת המתנה, יש או קצין מבחן לנוער שהוא מלווה אותו בתהליך הפלילי או עו"ס לחוק נוער שמלווה אותו אם זה תהליכי נזקקות.
נפתלי יעבץ: הם אלה שאמורים ללוות אותו לאורך התהליך ולאורך ההמתנה למעון.
נפתלי יעבץ: איתם גם מתקיימת התייעצות שוטפת בשביל לנסות לראות אם אפשר אולי לתת לו השמה במקום חלופי פתוח, שם ברוב המקרים זה נתקל בקושי כי הוא מתנגד לטיפול, הוא בורח, הוא לא רוצה שום מקום.
נפתלי יעבץ: והדבר הנוסף, יש לנו חלק, גם בשירות המבחן וגם ביחס לנערים בתהליך נזקקות, שנכנסים לאיזה שהיא תוכנית שקוראים לה מעטפת, שירות המבחן מפעיל את זה בעשרה יישובים, בהליך נזקקות אנחנו מפעילים את זה ב-20 יישובים, שזה בעצם תוכנית לליווי פרטני יותר אינטנסיבי במטרה לצמצם את הצורך ביציאה למעון נעול.
נפתלי יעבץ: גם בהיבט הזה, אם אנחנו מן הסתם נקבל עוד תקציב לנושא נוכל להרחיב.
יוסף ג'בארין: כן, אבל הבעיה עם מה שאתה אומר, הם כבר היו במעקב הזה והם כבר אובחנו וכדומה ועכשיו יש צו שאומר, אחרי כל המעקב והטיפול וכדומה, כרגע הם צריכים את המקום הנעול.
יוסף ג'בארין: עולה השאלה, יש מקומות פנויים במסגרות הפתוחות, יש כאן קצת חוסר הלימה, מצד אחד יש מקומות פנויים ב – אני מבין שזה יכול להגיע ל-200, 250, המקומות הפנויים.
אלין אלול: עד 300 מקומות פנויים.
יוסף ג'בארין: אפילו 300.
יוסף ג'בארין: אז יש 300 מקומות פנויים, מצד שני יש כ-170 נערים שממתינים.
יוסף ג'בארין: האם אין כאן דרך לעשות יותר הלימה?
יוסף ג'בארין: לא יודע, לקחת אולי תקציבים שלא משתמשים בהם במסגרות הפתוחים ולהעביר אותם.
אלין אלול: כל המסגרות הפתוחות אלה מסגרות שמופעלות במיקור חוץ, כל המעונות הנעולים הם אך ורק מעונות ממשלתיים, רק למדינה יש את הסמכות לנעול ובעצם לשלול את החירות מאותם בני נוער.
אלין אלול: בסוף בני הנוער האלה נכנסים מתוקף צו של בית משפט, זה טיפול סמכותי, כופה, ולכן אנחנו מדברים פה על מעונות ממשלתיים, לא במיקור חוץ.
יוסף ג'בארין: טוב, זה מצריך איזה שהוא סנכרון מסוים בין –
תמי ברנע: המעונות הפתוחים זה במבנים של העמותות?
תמי ברנע: גם המבנה הוא של העמותה?
אלין אלול: המבנה הוא של העמותה, ההפעלה כולה באופן מלא היא של המפעילים.
תמי ברנע: אז בעצם הממשלה לא יכולה לקחת את המעון הזה ולהפעיל בו מעון סגור.
אלין אלול: נכון, זה חייב להיות מעון ממשלתי.
יוסף ג'בארין: זה כאילו שני גורמים שונים.
מריה רבינוביץ': ואי אפשר להעביר את התקציבים הפנויים של אותם 300 שפנויים היום?
מריה רבינוביץ': את התקציבים האלה, אי אפשר לקחת חלק - - -
נפתלי יעבץ: מריה, הייתי מפנה את השאלה הזאת לאוצר, אבל בגדול, בתשובה גסה, התקציב למעונות הפתוחים הוא תקציב מכסתי, התקציב למעונות הממשלתיים הוא תקציב שקלי.
נפתלי יעבץ: אלה שתי צורות התחשבנות שונות.
יוסף ג'בארין: אבל תיאורטית זה אפשרי?
יוסף ג'בארין: נגיד שהאוצר מסכים זה אפשרי?
יוסף ג'בארין: נגיד זה שיש לך 300 מקומות פנויים זה לא משאיר קצת כסף ב - - -
נפתלי יעבץ: בעיקרון בגדול זה אפשרי, זה תלוי באוצר, כן.
יוסף ג'בארין: אבל זה גם תלוי במשא ומתן ביניכם.