GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
סעיד יאסין: איך אנחנו יכולים לדבר עם התלמידים שלנו על ספרות כשאסור לנו ללמד את הספרות של מחמוד דרוויש בבתי הספר שלנו?
סעיד יאסין: על ראשד חוסיין?
קריאות: (נאמרים דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) אנחנו מלמדים - - -
סעיד יאסין: אנחנו "מבריחים" את זה, לא מלמדים.
סעיד יאסין: לפי המדיניות הרשמית זה אסור.
סעיד יאסין: מה את אומרת לי?
סעיד יאסין: אלה יוזמות פרטיות של מורים בבתי ספר, אני מסתובב בכל בתי הספר - - -
קריאה: (נאמרים דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) יש את זה בתוכנית הלימודים החדשה.
סעיד יאסין: המפקחת דיברה על נושא שמאוד מצא חן בעיניי.
סעיד יאסין: אני רוצה לסכם במילה: אני מאשים את המדיניות הרשמית, משרד החינוך וכל המוסדות שקובעים את תוכנית הלימודים והתכנים עבור בתי הספר הערביים.
סעיד יאסין: האשמה היא כלפי אלה ולא כלפי הצוותים שמלמדים.
סעיד יאסין: לפני כמה דקות ואני לא יודע עד כמה שמתם לב, המורה אמרה "לרגל חגיגות ה- 70 למדינת ישראל הוצאנו כך וכך ספרים".
סעיד יאסין: אני רוצה שהבן שלי ידע, לרגל 70 שנים לנכבה, איפה אנחנו עומדים.
סעיד יאסין: אגב, אנו אנשי שלום, אנו רוצים שלום ורוצים שהילדים שלנו יתחנכו על ערכים הקוראים לשלום ולדו קיום.
סעיד יאסין: כשדיברת על הנגב ועל המצב בנגב, האם ילדינו יודעים את הזוועה בנגב ואת התנאים בהם חיים בנגב?
סעיד יאסין: הם לא יודעים כלום, אני מבקר בנגב ורואה, האם התנאים בהם מלמדים המורים הצפוניים שלנו שמלמדים בנגב, האם בתי הספר שם מתאימים להוציא תלמידים יצירתיים כפי שאנחנו מדברים?
סעיד יאסין: התלמידים שלנו מקופחים, אנחנו יש לנו את היכולות, אבל אנחנו מוגבלים, שמים לנו בלמים בפנינו לאן אנו יכולים להגיע.
סעיד יאסין: ותודה.
יוסף ג'בארין: (אומר דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) בוא ניתן לראוויה לדבר, אולי מנקודת מבט שאנו לא מכירים.
יוסף ג'בארין: (ממשיך בשפה העברית) אולי מזווית שאנחנו לא כל כך מכירים אותה, איתנו עורך דין עבאס עבאס, עמותת אלמנארה.
יוסף ג'בארין: אני אשמח, עבאס - -
עבאס עבאס: הנוכחים הלא נמצאים.
יוסף ג'בארין: - - אם תתייחס ספציפית לפרספקטיבה הזאת.
יוסף ג'בארין: יש לנו את הדיון בכנס, אבל כאן נתמקד בסוגיה הספציפית.
פאטמה קאסם: התחלנו לשתף פעולה איתך.
עבאס עבאס: אני רציתי דווקא לשתף איתכם, אבל מחכה להזדמנות שלי בשקט ואתה משאיר אותי עד הסוף, ככה מה שנקרא לדקה ה-90.
יוסף ג'בארין: יש לי רשימה של עוד עשרה אנשים.
עבאס עבאס: (אומר דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) ראשית כל, יישר כוח.
עבאס עבאס: אני רוצה להגיד שתי מילים בערבית כדי שלא יקרה לי מה שקרה מקודם.
עבאס עבאס: יישר כוח, יוסף תודה רבה על ארגון היום הזה.
עבאס עבאס: (ממשיך בשפה העברית) אני חייב לעבור לעברית כדי להביא את הסוגיה של מה שנקרא המופלים פעמיים, קהילת האנשים עם מוגבלות בתוך החברה הערבית.
עבאס עבאס: (אומר דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) הקיפוח של הקרובים אליך כלפיך, הינו יותר חזק מהשפעת החרב על הנפש.
עבאס עבאס: (ממשיך בשפה העברית) אני אתמקד בעניין הילדים.
עבאס עבאס: אני בתור ילד זוכר את עצמי, לולא התמיכה בתור אדם לקוי ראייה, התמיכה המאוד הדוקה של ההורים שלי, לא הייתה לי את הגישה לספרות.
עבאס עבאס: לכן לשמחתי כשגדלתי ונהייתי עורך דין ויזם חברתי והקמתי את ספריית אלמנארה, שהוא פרויקט הדגל, אמרתי לעצמי, וואו, באמת יש חוסר נגישות של ספרות לקהילה שהיא לא 1% ולא 2%, אנחנו מדברים על בערך בין 25% ל-30% מהילדים בחברה הערבית שיש להם מוגבלות, בעיקר מוגבלות בראייה, מוגבלות בקריאה, לקות למידה וכל המוגבלויות השונות.
עבאס עבאס: לכן, מתוך יוזמה פרואקטיבית מהחברה הערבית צץ הרעיון איך ננגיש את הספרות לילדים האלה ואכן פה אני חייב לציין, עשינו כל מיני פגישות, גם עם ראויה וגם עם גב' פאטמה, ואני בעצמי פניתי לקרן המממנת של מכתבת אלפאנוס כדי שייתנו לנו את ההזדמנות להנגיש את מכתבת אלפאנוס לילדים שאין להם גישה ואין להם יכולת לקרוא את הסיפורים ולכן אנחנו עושים את זה.
עבאס עבאס: אנחנו עושים את זה באמצעות התקציבים של ספריית אלמנארה, שבעיקרה היא משרד התרבות, ולא באמצעות תקציבים של משרד החינוך עצמו, שלטעמי זו אחריותו המוחלטת לעשות את ההנגשה של הסיפורים הללו.
עבאס עבאס: אגב, עלא, אנחנו פנינו גם למרכז הספריות והסופרים כדי להנגיש וגם נעשה את זה איתם.
עבאס עבאס: פה הקריאה שלנו איך המדינה ואתם, בתור חברי כנסת, תהיו יותר פרואקטיביים ולא רק לדבר על 'תנו לנו זכויות', אלא תנו לנו זכויות ספציפיות, גם ברמה של הזכות התרבותית.
עבאס עבאס: אני אעבור לזה שאני חוקר משפטן, התזה שלי הייתה על זכויות החינוך של המיעוטים, אז חשוב מאוד שכל קבוצה וכל מיעוט יתחנך בהתאם לתרבות שלו.
עבאס עבאס: אני מצטרף לכל אלה שאמרו לגבי אם אנחנו מתרגמים או עושים התאמה תרבותית או תומכים בסופרים מקומיים, שבאמת יביאו סיפורים, מה שנקרא מלח הארץ, מלח החברה הערבית, שהם יהיו כל כך מותאמים לחיים שלנו, לנרטיב הלאומי הספציפי הפלסטיני שלנו.
ג'אלב ענאבסה: יש תמיכה ממשרד התרבות, אבל אני לא יודע איזו תמיכה זאת, שמקבלים הסופרים הערביים בישראל, לפי איזה קריטריונים אני מתכוון, ואני לא רוצה להרחיב.
עבאס עבאס: משפט אחד.
עבאס עבאס: אני מקווה שהחברה הערבית, עכשיו אני אומר את המסר לחברה הערבית, תיקח יותר אחריות כי אני מאמין באמצעות הקריאה, החל מגיל מאוד מאוד צעיר, אפשר לבנות אדם.
עבאס עבאס: אני אומר את זה ומעיד על עצמי בתור תולעת ספרים, הקמנו את ספריית אלמנארה, אני מקווה שכולכם תצטרפו לכנס ואז אספר בפירוט על ההישגים האדירים של הפרויקט.
עבאס עבאס: בזכות הקריאה אפשר לבנות בני אדם ובני האדם יהיו מנהיגים.
יוסף ג'בארין: מוחמד פדילי.
מוחמד פדילי: (אומר דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) יישר כוח.
מוחמד פדילי: אני מוחמד פדילי, מהנדס תוכנה ועיתונאי ואני מודה לכם שהזמנתם אותי להתארח כאן אצלכם.
מוחמד פדילי: יש שלושה נושאים מאוד חשובים לתלמידי בתי הספר: נושא ראשון הוא טכנולוגיה, כשילד בכיתה א' הולך עם אייפון שעולה 7000-8000 שקלים.
מוחמד פדילי: נושא שני הוא העוני וזה הנושא הכי חשוב, כשבמהלך חודש הרמדאן, הרבה מורים דיברו אותי וביקשו ממני להגיש עזרה במהלך הרמדאן, יותר מארבעה מורים פנו אלי, ואני ראיתי בעיניים שלי את העוני, עוני במובן שאין להם מה לאכול בבית, לתלמידים.
מוחמד פדילי: אחת מהם בכיתה י"א, בחורה מתבגרת שאין לה איך לאכול לחם.
מוחמד פדילי: בעיה רצינית שאין בקרה על העניין הזה.
מוחמד פדילי: יש הרבה מוסדות שאוספים כספים ולא מפנים, כי אין בקרה, אל התלמידים שמאוד צריכים את הכסף וזה דבר המשפיע על התלמידים.
מוחמד פדילי: כי התלמיד הזה, בכיתה י"א או בכיתה י', כשאין לו לחם בבית הוא יצא לגנוב, יידרדר לאלימות, ואת הדבר השלישי כבר שכחתי.
מוחמד פדילי: כשאין בקרה, כל התלמידים עם טלפונים, המורה מסביר בכיתה, והם מחזיקים את האייפון ועסוקים במכשירים ובטכנולוגיה ובפייסבוק וכול'.
סאלח עבוד: ברשותכם, שמי עבוד סאלח, אני מכפר עילוט.
סאלח עבוד: אני מלא שמחה שאני נמצא היום בכנסת בזכות השפה הערבית והלשון הערבית.
סאלח עבוד: שתיים, אני מודה כמובן לד"ר יוסף על היוזמה, על הרשימה בכלל, על כל היוזמה.
סאלח עבוד: אני לא רוצה להתייחס לכל הדברים שרציתי להגיד, כי אין זמן, אבל אני כתבתי עכשיו משהו בהשראה מהדברים ששמענו וניהלנו ואני רוצה לקרוא את זה בערבית, ברשותכם.
סאלח עבוד: (אומר דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) "...
סאלח עבוד: אולי הילד יודה לנו, אולי הילד יספר לנו, אם החלומות יילכו לאיבוד, ויצאו הדברים מכלל שליטה.
סאלח עבוד: והיונים יחזרו מהעוני אל החשיבה.
סאלח עבוד: אולי הילד יכתוב אותנו.
סאלח עבוד: ובין אות לאות, תראה שהוא מושך אותנו מחדש.
סאלח עבוד: ואולי אלוהים יחשיב אותנו, אם החדשות והסודות יביאו את ילדתנו, וילד אשר השתלט על המסיבה שלנו.
סאלח עבוד: האם נכתוב?
סאלח עבוד: ואולי נגנה, או אולי נחטוב?
סאלח עבוד: יש מילים וציורים אשר מולידים ילד הרואה את העולם בעיני הצדק והצדקה, הרי כל המזרח, אלוהים, כל המזרח, בעיני הילד והילדה, הוא שינה שהתארכה לה, ושלא נכתוב?
סאלח עבוד: כן נכתוב.
סאלח עבוד: וכן נמחק את פסוק אי ההכרה.
סאלח עבוד: ..".
סאלח עבוד: אני מקווה שהשיר הזה יהיה סיומת נאותה עבור ישיבה זו.
קריאה: (נאמרים דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) הלבוש של המורות, זה אחד הדברים שהתלמידים הכי סובלים בגללם.
יוסף ג'בארין: (אומר דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) זה לא הנושא של הדיון - - -
ג'מעה אזברגה: (אומר דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) יישר כוח יוסף על היום הזה וכל הכבוד לכך שזו השנה השלישית ברצף שמקיימים את היום הזה, יום השפה הערבית.
ג'מעה אזברגה: אני חבר הכנסת ג'ומעה אלזבארקה מהנגב והגעתי לכנסת לאחר שהחבר באסל ג'טאס נכנס לכלא.
ג'מעה אזברגה: בכל מקרה, אני מודה עוד פעם ליוסף, על היום הזה.
ג'מעה אזברגה: לדעתי, יש מספר נושאים שאנחנו צריכים לדבר עליהם, קודם כל בכל מה שקשור לתוכנית הלימודים של השפה הערבית.
ג'מעה אזברגה: אני חייב להמשיך בעברית?
ג'מעה אזברגה: (ממשיך בשפה העברית) לגבי התכנים של משרד החינוך, לדעתי אחת הבעיות, בשביל הפרוטוקול, בעניין של התכנים של משרד החינוך, שאנחנו לא שותפים.
ג'מעה אזברגה: יש חוק או חוקה או, תעדכן אותי, יוסף, כמשפטן, ש-25% מהתכנים מותר להורים להתערב.
ג'מעה אזברגה: 25%.
ג'מעה אזברגה: (אומר דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) מה התכנים שמותר להורים להתעב בהם?
ג'מעה אזברגה: זה לא קיים אצלנו.
ג'מעה אזברגה: אני שואל את וועד ההורים, האם אתם מתערבים והאם קיים דבר כזה?
ראויה בורבארה: בתכניות לימודים אין חוק כזה, אבל - - -
ג'מעה אזברגה: כן, בתכניות לימודים מותר לנו להתערב.
ראויה בורבארה: לא מותר - - - למי מותר ומה מותר שם.
ג'מעה אזברגה: (אומר דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) הדבר השני לפי דעתי, הוא הנושא של התרגום בתוכניות הלימודים.
ג'מעה אזברגה: היום אני רואה את התלמיד מקבל ספר שתורגם מהשפה העברית.
ג'מעה אזברגה: ואפילו שהתרגום הוא שגוי בכלל.
ג'מעה אזברגה: במיוחד בכיתות הקטנות, א' וב'.
ראויה בורבארה: ספרי לימוד או ספרות ילדים?
ג'מעה אזברגה: ספרי לימוד, אני מדבר על ספרי לימוד.
ג'מעה אזברגה: לדעתי זה דבר חשוב מאוד וצריך לתרגם את זה בצורה נכונה, לפחות לתרגם את זה בצורה נכונה, אם בכלל.
ג'מעה אזברגה: עוד דבר, לגבי איגוד הסופרים.
ג'מעה אזברגה: יש לפחות שניים, לדעתי שניהם זה לא בריא ולא טוב, זה דבר אחד.
ג'מעה אזברגה: דבר שני, התקצוב והתמיכה במשרד החינוך, לא יודע אם אפשר לעשות את זה גוף אחד על מנת לקבל את התקצוב בצורה המתאימה.
ג'מעה אזברגה: זה גם מהווה אחד מה - - -
ראויה בורבארה: (אומרת דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) יש פה משוואה חשובה - - -
ראויה בורבארה: זה למשרד התרבות.
סעיד יאסין: (אומר דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) כשאנחנו מדברים על התכנים, אנו גם מדברים על המטרות.
סעיד יאסין: אני קורא לחברי הכנסת לראות את המטרות.
סעיד יאסין: כשאנחנו באים ללמד היסטוריה, כשמלמדים על קוסטנטינוב, תראו את המטרות הנובעות מהתוכנית לגבי החברה הערבית, ותראו מהן המטרות המופנות לחברה היהודית, מאותו תוכן.
ג'מעה אזברגה: (אומר דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) יתר על כן מר סעיד, אני חושב שצריך להיות - - - זה דיון ארוך - - -
ראויה בורבארה: (אומרת דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) ישנה משוואה מאוד חשובה, שלפיה: על כל קורא יש 5 משוררים או משוררות.
ראויה בורבארה: זו משוואה מאוד חשובה.
ג'מעה אזברגה: (אומר דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) כאן נכנסת לתמונה וועדת המעקב.
ג'מעה אזברגה: יש צורך להקים וועדה לחינוך בתוך וועדת המעקב.
ג'מעה אזברגה: כדי שתהיה שותפה בקביעת תוכנית הלימודים.
ג'מעה אזברגה: ובמטרותיה כפי שאמר לפני כן סעיד.
ג'מעה אזברגה: ולפי דעתי, זו אחת הסיבות לדרישתנו בעניין האוטונומיה התרבותית לפחות.
יוסף ג'בארין: תודה, ג'ומעה.
יוסף ג'בארין: (אומר דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) אנחנו חייבים להתחיל לסכם, אבל יש כאלה שביקשו - - - עוד שניים.
יוסף ג'בארין: אפילו מייסא ביקשה מוקדם אבל - - - חמש דקות ואנו מסיימים.
יוסף ג'בארין: המשוררת והמורה לשפה הערבית, מייסאא סח.
מיסאא סח: (אומרת דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) תחילה, מבורכים המאמצים ואאחל שתוצאות היום הזה תהיינה מועילות לכולם, במיוחד עבור ילדינו.
מיסאא סח: אני רוצה לדבר על עניין אישי, אבל אני בטוחה שרבים ורבות הם הסובלים מעניין זה.
מיסאא סח: אני מורה ומשוררת, הוצאתי 3 ספרי שירה ו-2 סיפורי ילדים ולאחרונה קיבלתי את פרס היצירה של המשרד לתרבות ולספורט, עבור הפעילויות שאני מקיימת בבית הספר ועבור היצירה בשירה.
מיסאא סח: אני גם קיבלתי לאחרונה את פרס "בוסתן", שהוא פרס הכולל בחירה של 4 משוררים ערבים ו-4 משוררים יהודים, ואנו נמצאים כעת בתקופת מלגה בירושליים, עם ד"ר סאלח עבוד.
מיסאא סח: אני מרגישה שיש לי חלום שיהיה שיר אחד שאני כתבתי בתוכנית הלימודים.
מיסאא סח: אני לא יודעת למה, אבל אני יודעת שרוב תלמידי בית הספר וכל חבריי וחברותיי ורבים אחרים פונים אלי ומבקשים לקבל מהשירה שלי ללמד אותה.
מיסאא סח: השירים שלי הגיעו אפילו עד ירדן.
מיסאא סח: הסיפורים שלי, שאחד מהם מדבר על משחקים אלקטרוניים, ואיך נוכל לאט לאט לגרום לתלמיד להתרחק מהמשחקים האלה.
מיסאא סח: אחד הסיפורים מדבר על איך יכול התלמיד לשמור על סביבה טובה עם עמיתיו לכיתה, איך הוא יאהב את תלמידי הכיתה ואיך הם יאהבו אותו.
מיסאא סח: למה זה נשאר בגדר חלום עבורי?
מיסאא סח: למה אני צריכה להרגיש שאני יכולה להגשים כל דבר, חוץ מזה שאחד השירים שלי ייכנס אל תוכנית הלימודים?
מיסאא סח: אני גם מורה, בכל יום אני קוראת את השירים הנמצאים בתוכנית הלימוד ואני מרגישה שיש הרבה שירים רחוקים עד מאוד מעולמו של התלמיד, בעוד שהנושאים עליהם אני כותבת קרובים מאוד ונידונים בבתי הספר.
מיסאא סח: ניסיתי יותר מפעם אחת.
מיסאא סח: אולי הכתובת שאליה פניתי הייתה שגויה, אני לא יודעת ואני לא מאשימה את אף אחד, אבל הגעתי למסקנה שיכול להיות שישנם דברים הקשורים לפרוטקציה.
מיסאא סח: אני לא רוצה להאשים א אחד.
ראויה בורבארה: (אומרת דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) למי הגעת?
ראויה בורבארה: האם הגעת אליי?
ראויה בורבארה: אני המפקחת על השפה הערבית, ולא קיבלתי ממך אפילו מילה אחת.
ראויה בורבארה: גם אם תגיעי, לנו יש וועדה לבחירת התוכנית.
תמי ברנע: לפחות שמשרד החינוך ידבר בעברית.
ראויה בורבארה: אני אדבר בעברית, אני רוצה שכולם יבינו ולפרוטוקול.
יוסף ג'בארין: (אומר דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) נהלה מהגולן מעוניינת להגיד כמה מילים.
יוסף ג'בארין: נהלה ממכללת תל-חי.
נהלא עקאבני: אני שנה ראשונה במכללת תל חי, אני אם לארבעה ילדים.
נהלא עקאבני: כשנכנסתי לפה חשבתי שאתם מדברים על זכויות הילד של החופש לשחק, לא על ספרות.
תמי ברנע: אבל זה היה הדיון.
תמי ברנע: סליחה שאני מתערבת, אבל הדיון היה על ספרות ילדים.
נהלא עקאבני: אוקיי, בגלל הספרות אני רציתי לומר שאלפאנוס - - - אני סייעת בגן ילדים כבר עשר שנים, אני יודעת - - -
פאטמה קאסם: יופי, את מכירה את הספרים.
נהלא עקאבני: אני יודעת, מכירה את הספרים, הם מאוד יפים ומאוד מעניינים את הילדים.
נהלא עקאבני: זה מעולה, שילד יכול לקרוא.
נהלא עקאבני: אפילו שאנחנו כל הזמן היינו קונים את הספרים האלה כי בגנים שלנו אין תקציבים, אין אפילו לשחק, להיות שם הרבה ספרים, רק כשיש גננת שיש לה יוזמה להביא את הספרים האלה, כי הילדים ממש אוהבים את הספרים האלה.
נהלא עקאבני: אני תומכת וכל אחד תומך בזה, זה עושה הרבה אושר לילדים.
נהלא עקאבני: יש הרבה ילדים שמאוד - - - מהילדה שלי אני מכירה מה זה שיהיה בגן ספר ושגננת מתייחסת, קודם כל שתספק לילדים את ההבנה ואת התמיכה הזאת, לא רק בשפה, בספר, לתת לו כל מה שאפשר, אפילו שאין בגנים את כל המשחקים, היא מאפשרת לו להשתפר, אפילו שאצל ההורים שלו אין.
נהלא עקאבני: יש ילדים שאין להם למי להגיד או לספר.
נהלא עקאבני: אז אם אתם חושבים, לא רק על צוות של גנים מוכשרים, שיהיו לא ליד השולחן, להיות מול העיניים של ילד ולהבין מה הוא צריך ואם אנחנו מספקים לו את התחושה הזאת, לשחק ולדבר ולתת לו את החופש לייצר.
נהלא עקאבני: אם ניתן לו את זה אז זה משפיע.
יוסף ג'בארין: תודה, נהלא.
יוסף ג'בארין: (אומר דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) אסמהאן את רוצה להוסיף משהו?
אסמהאן ג'באלי: (אומרת דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) מספר מילים על נושא מסויים שאדבר עליו בהרחבה במהלך הכנס, שהוא החינוך המיני בספרות הילדים.
אסמהאן ג'באלי: אף אחד לא נגע בזה ואם יש מישהו כזה, הרי אלה הספרים שעוררו רעש גדול מאוד מהצד היותר שיווקי.
אסמהאן ג'באלי: סופרת, שאני לא יודעת איך אבל זה קשור בדעות אישיות, כתבה על הנושא באחריותה המלאה, זה כן נרכש, כלומר הדבר היה יותר מסחרי ולא היה בהתאם לאיכות ולחשיבות.
אסמהאן ג'באלי: נקודה חשובה ביותר שנתייחס אליה, היא החינוך המיני בספרות הילדים ואפשר שבמהלך הכנס אני אתייחס יותר בהרחבה לעניין.
אסמהאן ג'באלי: יישר כוח.
יוסף ג'בארין: (אומר דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) הערה אחרונה, הזמן רץ לנו.
לואי ותד: חבל, יש לי המון מה להגיד.
לואי ותד: קוראים לי לואי, אני מוסמך אוניברסיטת תל אביב בחקר תרבות הילד.
לואי ותד: אכן הזכרתם שיש אחריות על ההורים ויש אחריות על משרד החינוך ויש אחריות על בתי הספר.
לואי ותד: זה נכון, ולהתייחס לספרות הילדים רק ככלי חינוכי, אנחנו מפספסים משהו.
לואי ותד: ספרות ילדים היא משהו הרבה יותר מכלי חינוכי, היא גם כלי תרבותי, היא גם כלי שמקנה הון סימבולי והון תרבותי מאוד מאוד חשוב, דברים שבכלל לא הזכרנו אותם.
לואי ותד: דווקא בגלל זה פה אני רוצה להזכיר את הדבר שהתחיל איתו עלא, לגבי המו"לות, אני חושב שפה התפקיד של הכנסת, בחקיקת חוקים, שיתייחסו ישירות לנושא של המו"לות ומה קורה עם המו"לות.
לואי ותד: מו"ל, הוצאה לאור, מו"ל בהגדרתו הוא האדם המשקיע משאבים להבטחת פרסום יצירה והפצתה ובכך העברת הון סימבולי בתוך האוכלוסייה.
לואי ותד: כשאנחנו מדברים על ספרות ילדים אנחנו מדברים על תרבות שלמה שיכולה להשפיע על כל החברה לעתיד וברגע שאין בתוך ההוצאות האלה, לא עורך ספרותי, לא מתרגם, לא מפיץ, לא גרפיקאי, לא מבקר, אף אחד שמגיע מתחום המו"לות אז יש לנו סוחרי ספרות ילדים, אין לנו מוציאים לאור.
לואי ותד: אני חושב שפה בדיוק הבעיה.
לואי ותד: אנחנו יכולים לקרוא להם סוחרים, אנחנו יכולים לקרוא להם גנבים, איך שלא נקרא להם, בינתיים אין לנו הוצאות - - -
קריאה: - - - מעברית לערבית או זה אותו מצב?
לואי ותד: בדיוק, זה מה שכתבתי, עשיתי השוואה בין ההוצאות לאור ובניגוד לענף ההוצאה לאור של ספרות המקור בשפה העברית, אשר נוצרו פה מנגנונים השומרים על איכות ספרותית והקפדה על עריכה, על עיצוב הטקסט, על תרגום, איורים ועל מקצועיות בהוצאה לאור, זה משהו שאין אותו בכלל, בגלל שברגע שמישהו בא ומבקר את ספרות הילדים הערבית אז ישר עוצרים אותו ומפסיקים אותו באמצע.
לואי ותד: כמובן שזו יוזמה מאוד מבורכת של אלפאנוס וגם אני, כחלק ממרכז הספר, אנחנו מנסים לשנות משהו, אבל חקיקה יכולה מאוד לעזור.
לואי ותד: ברגע שאנחנו מחוקקים שספר לא יכול לצאת בלי עריכה ספרותית.
לואי ותד: בוא נתחיל עם הדברים הכי פשוטים, עריכה ספרותית.
לואי ותד: כולם מדברים על עריכה לשונית, אוקיי, עם כל הכבוד לעריכה הלשונית יש גם עריכה ספרותית שהיא מאוד מאוד חשובה ולא פחות.
יוסף ג'בארין: קודם כל תודה.
יוסף ג'בארין: מה שאני יכול להציע, אם תגיש לנו מסמך קצר שבו המלצות בעניין הרגולציה זה יהיה מצוין.
לואי ותד: בבקשה, המסמך מוכן.
יוסף ג'בארין: ואפילו נוכל לדון בו בוועדה ולראות - - -
לואי ותד: אני אשמח מאוד.
יוסף ג'בארין: אבל תשלח כקובץ.
לואי ותד: בשמחה.
יוסף ג'בארין: ד"ר ראויה בורבארה.
ראויה בורבארה: ראויה בורבארה, מפקחת אחראית על הוראת השפה הערבית במשרד החינוך בחינוך הערבי והבדואי מכיתות א' עד י"ב.
ראויה בורבארה: מה שצר לי, שאנשים שהעלו כמה נקודות מנקודת המבט שלהם ועזבו את האולם ולא רוצים לשמוע, כאילו המטרה של היום הזה היא רק להעלות נקודות למרות שלפי דעתי המטרה של היום הזה, ואני מודה לך, יוסף, על היום הזה ועל הדיון שנפתח, שאנחנו באמת נקפיד לחפש פתרונות לכל דבר וסוגיה.
ראויה בורבארה: אז אני קוראת לכל מי שנשאר באולם ולכל אלה שיצאו, אם אנחנו רוצים להציל את החברה שלנו, אז בואו נשלב ידיים ונתחיל עם הילדים הקטנים, ניתן להם את כל מה שמגיע להם בצורה הנכונה והנאותה.
ראויה בורבארה: אני לא רוצה לשאול אתכם מה אתם עשיתם, אני רוצה להגיד לכם מה אנחנו עשינו.
סעיד יאסין: הלוואי שתאפשרי לי להגיד לך מה אני עשיתי, אני והחבר'ה שלי, איפה שאני נמצא בהסתדרות המורים, סיעת חד"ש, שכוללת 5,000 מורים.
ראויה בורבארה: אנחנו משלבים ידיים.
סעיד יאסין: אז עשינו המון המון דברים שבאמת הם עמוד השדרה בעשייה של החינוך הערבי.
ראויה בורבארה: אנחנו משלבים ידיים ואני עכשיו אדבר על מה שאנחנו עשינו.
ראויה בורבארה: ישב פה לפני כמה דקות פרופ' מוחמד אמארה ופרופ' אמארה היה יו"ר ועדת כתיבת תכנית הלימודים לחינוך הלשוני מכיתות א' עד ו'.
ראויה בורבארה: הוא היה יושב ראש הוועדה לכתיבת תכנית הלימודים.
ראויה בורבארה: בתכנית הלימודים ליסודי אנחנו מתווים ראייה, רציונל, מטרות, הישגים נדרשים, אבל לא שמים שם טקסטים ספרותיים מסוימים.
ראויה בורבארה: כל מחבר ספר הוא זה שבוחר את הטקסטים שהוא יעבוד עליהם.
ראויה בורבארה: מה שחשוב זה לא רק התכנים, אלא הקניה ורכישת מיומנויות של המאה ה-21 לילדים.
ראויה בורבארה: לכן אנחנו קראנו לזה חינוך לשוני.
ראויה בורבארה: אנחנו משתתפים בבחינות הבינלאומיות, שדיבר עליהם מסעוד גנאים, אנחנו משתתפים בפירלס לכיתות ד', אי-פירלס, פיזה ואי-פיזה לכיתות י'.
ראויה בורבארה: משם אנחנו למדנו הרבה.
ראויה בורבארה: למדנו על הפיגור, סליחה, על הפיגור של הילדים שלנו מבחינת רכישת מיומנויות העוזרות להם לחיות את העתיד, לחיות את העתיד של המאה ה-21.
ראויה בורבארה: אז מה עשינו שם?
ראויה בורבארה: יש לנו תכנית לימודים חדשה מ-2009, שאנחנו נעדכן עוד מעט ליסודי, יש לנו תכנית לימודים חדשה רק מ-2013 לחטיבת ביניים וחטיבה עליונה, שם אנחנו שילבנו עם הטקסטים הספרותיים גם את הטקסטים העיוניים, כי אם אתה מדבר על שפת אם אתה מדבר על שפת חשיבה, לכן גם בתכנית הלימודים של העל יסודי ושל חטיבת הביניים אנחנו לא המלצנו על טקסטים מסוימים.
ראויה בורבארה: מה שמומלץ מומלץ בתכנית הספרות ובתכנית הספרות יש לנו גם את מחמוד דרוויש, 'אנא יוסוף יא אבי', ו'נחיב אל חיאת', תשמעו ואם אתם יודעים במה מדובר אתם תבינו על איזה שירים.
יוסף ג'בארין: לאיזה כיתות?
ראויה בורבארה: כיתות י' עד י"ב.
קריאה: שם הספר?
ראויה בורבארה: לא בספר.
ראויה בורבארה: יש הבדל בין ספר לבין תכנית לימודים.
ראויה בורבארה: בתכנית הלימודים של הספרות לחטיבה העליונה מ-י' עד י"ב, יש לנו ראשד חוסיין, יש לנו אמיל חביבי, יש לנו פדואה טוקאן.
קריאה: מי בוחר?
ראויה בורבארה: הייתה ועדה, ועדה שעבדה כמה שנים ובחרה - - -
יוסף ג'ומעה: השאלה שלה מי היה בוועדה?
יוסף ג'ומעה: מי הם האנשים?
ראויה בורבארה: תפתחו את תכנית הלימודים של הספרות הערבית, חטיבה עליונה, בדף הראשון יש לכם את כל האנשים, פהד אבו חדרה, מחמוד אבו פאני, סלמאן פרג', נביה קאסם.
קריאה: אנשים שלנו.
ראויה בורבארה: כולם אנשים שלנו, כולם אנשי אקדמיה ואנשי שדה ואנשי משרד החינוך.
אסמהאן ג'באלי: (אומרת דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) חסרים לנו מבקרי הספרות הערבית, שזו נקודה חשובה ביותר.
ראויה בורבארה: נכון, אין לנו ביקורת ספרותית, אני מסכימה.
ראויה בורבארה: אני דיברתי על זה גם בוועדה הראשונה, אין לנו ביקורת ספרותית אקדמאית.
ראויה בורבארה: איפה האקדמיה ללשון הערבית?
ראויה בורבארה: איפה שתי האקדמיות?
ראויה בורבארה: אני ראיתי את פרופ' ג'אלב ענאבסה, אבל אני לא יודעת אם הוא מייצג את עצמו או מייצג את האקדמיה או מייצג את האקדמיה ללשון ערבית באלקאסמי, אני לא הבנתי איפה האקדמיות, איפה האנשים שחייבים להיות בדיון הזה ולהשפיע.
ראויה בורבארה: אז בקשר לתכניות הלימודים כל מי שרוצה שיפתח בגוגל וירשום 'אלמנטאר' (אומרת דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) מהמילה "נאטור" (שומר).
ראויה בורבארה: נאטור כי אנחנו השומרים על השפה הזו בארץ הזו, ואלמנטאר הוא המקום בו יושב הנאטור (השומר).
ראויה בורבארה: (ממשיכה בשפה העברית) אז כל מי שרוצה לקרוא ולעיין בתכניות הלימודים שלנו שירשום בגוגל 'אלמנטאר' בערבית, שיפתח את אתר אלמנטאר, תכניות לימודים ליסודי, תכניות לימודים לחטיבת ביניים, תכניות לימודים לחטיבה העליונה, דפי עבודה, ספרים מאושרים והכול.
ראויה בורבארה: בקשר לאישור ספרים.
ראויה בורבארה: קודם כל יש מחלקה במזכירות הפדגוגית, יש מחלקה במשרד החינוך שקוראים לה 'המחלקה לאישור ספרי לימוד'.
יוסף ג'בארין: לא נוכל להיכנס לפירוט.
ראויה בורבארה: לא, ספרי לימוד.
ראויה בורבארה: בקשר לספרות ילדים יש לנו את הוועדות שלנו, שדיברה עליהן פאטמה, אני לא אחזור ואדבר עליהן.
ראויה בורבארה: בקשר לספרות ילדים, מה שיש עכשיו בספרות המקומית זה ספרות שחייבת עוד הרבה הרבה, יש מה לטפח שם, מי האחראי על טיפוח ספרות ילדים מקומית?
ראויה בורבארה: אני לא יודעת, אבל מה שאני יודעת זה שאנחנו לא יכולים לקחת ספרים מהעולם הערבי בגלל הנורמליזציה, הם מסרבים, לכן אנחנו, לא במקומי ולא בערבי, פונים לעולמי ומשם אנחנו בוחרים ואנחנו מתרגמים.
ראויה בורבארה: הנה, יושבת פה אמא ויושבות מורות ויושבת מנהלת בית ספר, שכולם יעידו על הספרים שאנחנו מחלקים גם לכל תלמיד מכיתות א' ו-ב', יש לנו את ספריית אלפאנוס, אנחנו נותנים לכל תלמיד בכיתה א', לכל תלמיד בכיתה ב', ארבעה ספרים במשך השנה.
ראויה בורבארה: אני מקווה שמי שאפשר שיעזור לנו ויתרום, שאנחנו נמשיך את הפרויקט הזה גם לכיתות ג' ו-ד', אנחנו מוכנים.
ראויה בורבארה: מצעד הספר, הנה, כל המורות והמנהלות יעידו על מצעד הספר, יש לנו ועדה שבוחרת ספרים.
ראויה בורבארה: כל מי שרוצה שהספר שלו ייכנס למצעד הספר שיגיש אותו.
ראויה בורבארה: אם אתם לא מגישים אי אפשר לדעת.
ראויה בורבארה: אם אתה לא ממלא פיס איך תרוויח?
אסמהאן ג'באלי: השאלה, אם ממלאים האם זה - - -
ראויה בורבארה: לא, אסמהאן, תודה לך שאמרת, אם ממלאים אולי לא יזכו כי יש קריטריונים לבחירת ספרים.
ראויה בורבארה: אנחנו בודקים תכנים, אנחנו בודקים ג'נדר, אנחנו בודקים הכול.
ראויה בורבארה: יש לנו ספריות כיתתיות, בכל כיתה.
ראויה בורבארה: אגף חינוך יסודי לפני שנתיים, שלוש שנים, העביר לכל כיתה בישראל מארז של כ-50 ספרים לכל כיתה, שיבנו ספרייה כיתתית, אז יש לנו ספריות שם ואנחנו מעבירים ווטסאפ שבועי, בטלפון, לכל רכז בשפה הערבית בבתי ספר יסודיים ובבתי ספר על יסודיים, בווטסאפ הזה אנחנו רושמים על כל המשוררים שלנו, על סעאד קרמאן, על אמיל חביבי, על - - - על אחמד חוסיין, על ראשד חוסיין.
ראויה בורבארה: אם אתם רוצים, כל הווטסאפים ששלחנו השנה נמצאים גם באתר שלנו.
ראויה בורבארה: אני ממליצה שתיכנסו ותסתכלו מה יש שם.
ראויה בורבארה: אני מבקשת פה משהו מאוד חשוב, לסיכום, איך אנחנו יכולים לשלב את ההורים בכל מה שמתרחש.
ראויה בורבארה: ההסתדרות, כן יש להם יד, אנחנו, כן יש לנו יד, איך אנחנו באמת יכולים לשלב את ההורים, סדנאות סינכרוניות, לא יודעת מה, מה אפשר לעשות כדי לשלב את ההורים.
קריאה: דרך ועד ההורים.
יוסף ג'ומעה: סליחה, אדוני, שאלה קצרה.
יוסף ג'ומעה: האם יש התייחסות לעניין של תוצאות המיצ"ב, לפשלה בתוצאות המיצ"ב?
יוסף ג'ומעה: מה ההיערכות שלהם ומה התכניות.
ראויה בורבארה: תודה, תודה, תודה.
יוסף ג'ומעה: כי זה מאוד חשוב.
יוסף ג'בארין: שני משפטים, ראויה.
ראויה בורבארה: כן.
ראויה בורבארה: קודם כל אני רוצה להודות לעבאס עבאס, שפתח לנו את ספריית אלמנארה עם אלפי ספרים, יותר מ-5,000 ספרים שהתלמידים יכולים לפתוח ולשמוע בערבית.
ראויה בורבארה: אז תודה לך, עבאס.
ראויה בורבארה: לכל בתי הספר הערביים בכל המדינה.
ראויה בורבארה: בקשר לבחינות המיצ"ב, אני רוצה להודות לך שהזכרת לי.
ראויה בורבארה: אנחנו שינינו את מבנה הבחינה, העלינו את רמת קריאת הטקסטים ולמרות זאת יש לנו הישגים יותר טובים, כי יש לנו שיטות חדשות, תכנית לימודים חדשה, ספרים חדשים, שיטות חדשות להוראה, מפקחת חדשה.
יוסף ג'ומעה: אנחנו מקווים לטוב.
יוסף ג'בארין: (אומר דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) שתי דקות.
יוסף ג'בארין: קודם כל יישר כוח ותודה רבה.
יוסף ג'בארין: (ממשיך בשפה העברית) אז קודם כל תודה לכולם.
יוסף ג'בארין: אני מתחיל מההמלצה האחרונה, כשגם שרף, יו"ר ועדת המעקב, נמצא וגם ראויה ופאטמה, שאנחנו מסכימים על שולחן עגול של המשך דיון במסגרת גם ועדת המעקב.